У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шумило Н.Б., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Хиля Михайло Михайлович, звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить:

- визнати право спільної сумісної власності на будівельні матеріали використанні в процесі будівництва індивідуального житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 224,5 кв.м. за подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ;

- визнати за ОСОБА_1 право у спільній сумісній власності на частини будівельних матеріалів використаних в процесі будівництва індивідуального житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 224,5 кв.м.;

- зобов`язати ОСОБА_2 сплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію замість належної їй частки вартості будівельних матеріалів використаних в процесі будівництва індивідуального житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 224,5 кв.м., що становить 4 000 000 (чотири мільйони) грн. в еквіваленті 96 993 (дев`яносто шість тисяч дев`ятсот дев`яносто три) дол. США за курсом Національного Банку України.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 06.12.2024 року позовну заяву залишено без руху. Встановлено, що у позовній заяві не зазначено номери засобів зв`язку, та адреси електронної пошти відповідача, та не зазначено чи відомо позивачу такі відомості, слід подати до суду належним чином засвідчені копії документів, документ щодо оцінки вартості майна станом на час звернення до суду, вказати дійсну ціну позову та додати документ, що підтверджує сплату судового збору.

09.12.2024 року представник позивача адвокатом Хиля М.М. подав до суду заяву про усунення недоліків позовної заяви, до якої долучено виправлену позовну заяву. Крім того, в частині недоліків порядку засвідчення копій документів, які додані до позовної заяви на яких відсутня відмітка пр. засвідчення копій зазначає, що не можливо засвідчити решту документів, оскільки оригінали зазначених документів не були створені в результаті діяльності позивача, а створені в результаті діяльності відповідача та знаходяться у його розпорядженні.

Разом з тим, інших недоліків, зазначених в ухвалі від 06.12.2024 року про залишення позовної заяви без руху, а саме: не додано до позовної заяви документ щодо оцінки вартості майна станом на час звернення до суду та належним чином засвідчені копії документів, позивачем усунуто не було.

Зазначене перешкоджає вирішити питання про відкриття провадження з дотриманням вимог процесуального законодавства, а повторне залишення позовної заяви без руху нормами ЦПК України не передбачено.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст.185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права.

Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Частиною 7 ст. 272 ЦПК України передбачено, що якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Враховуючи, що представник позивача ознайомлений із змістом ухвали про залишення позовної заяви без руху у якій зазначено недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, 09.12.2024 року подано до суду заяву, якою недоліки вказані в ухвалі від 06.12.2024 року не усунуті, і станом на 13.12.2024 року усі недоліки, викладені в ухвалі про залишення позовної заяви без руху усунуті не були, відтак приходжу до висновку, що вказану позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Інших матеріалів на виконання вимог ухвали від 06.12.2024 року від позивача на адресу суду не надходило.

При цьому, слід роз`яснити позивачу, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ужгородського міськрайонного

суду Закарпатської області Н.Б. Шумило