Справа № 289/1797/24
Номер провадження 2/289/850/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2024 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Кириленко О.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні відповідача приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синьовид Ірини Олексіївни, про усунення від права спадкування,

ВСТАНОВИВ:

21.10.2024 на електронну адресу суду від адвоката Слюсаренка Д.Ю. надійшла заява, в якій він просить суд провести судове засідання, призначене на 27.11.2024 об 13:00 год. в режимі відеоконференції з Дарницьким районним судом м. Києва. В обгрунтування заяви зазначив, що є представником позивача у даній справі та проживає у м. Києві, у зв`язку з введенням воєнного стану, постійними ракетними обстрілами цивільних об`єктів, небезпекою для життя, не має можливості вчасно бути присутнім у судовому засіданні.

Ознайомившись із вищевказаною заявою, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 ЦПК України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Згідно ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Згідно з частиною восьмою статті 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Пунктами 12, 32 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» визначено, що електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

Частинами першою, другою статті 6, частиною першою статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

У пункті 7.52. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.09.2023 справа №204/2321/22 зроблено висновок, що вимога про звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

В свою чергу, у пунктах 12.2., 12.3. вказаної постанови зауважено, що звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду. Наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

В даному випадку, заява адвоката Слюсаренка Д.А. не сформовано в системі «Електронний суд», надійшла на електронну адресу Радомишльського районного суду Житомирської області, що є не передбаченим ЦПК України способом подання процесуального документа, враховуючи статус заявника.

У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Враховуючи вищевикладене, заява адвоката Слюсаренка Д.А. підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Одночасно суд звертає увагу суду адвоката Слюсаренка Д.А. на те, що до вищевказаної заяви додано ордер на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_3 , яка не є учасником справи №289/1797/24.

Керуючись ст. ст. 14, 43, 183, 260-261, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Слюсаренка Дмитра Аркадійовича про проведення судового засідання у режимі відеоконференції - повернути без розгляду особі, яка її подала.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею в порядку передбаченому ст. 261 ЦПК України та може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Олег КИРИЛЕНКО