ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/803/674/24 Справа № 209/81/23 Суддя у 1-й інстанції - Суддя у 2-й інстанції - Халаджи О. В.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді Халаджи О.В.

суддів: Космачевської Т.В., Максюти Ж.І.,

секретар Піменова М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення та про виправлення описки у постанові Дніпровського апеляційного суду 09 жовтня 2024 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу та поворот виконання судового наказу,

В С Т А Н О В И Л А:

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 09 жовтня 2024 року апеляційну скаргу Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» задоволено частково.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року в частині допущення повороту судового наказу № 209/81/23 від 03.02.2023 року скасовано.

Допущено поворот виконання судового наказу № 209/81/23 від 03.02.2023 року виданого Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області шляхом повернення на користь ОСОБА_1 стягнутих коштів в розмірі 6518,87 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Комунального підприємства Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» () судовий збір у розмірі 3028 грн.

21 жовтня 2024 року до Дніпровського апеляційного суду від ОСОБА_1 , надійшли заяви про виправлення описки та про ухвалення додаткового рішення, зі змісту яких вбачається, що заявниця не погоджується зі стягнутою з неї сумою судового збору за подання Комунальним підприємством апеляційної скарги.

Учасники справи у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Згідно із ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали цивільної справи, обговоривши аргументи заяв, апеляційний суд, дійшов висновку, що такі заяви задоволенню не підлягають.

Частинами 1 та 2 ст. 271 ЦПК України визначено, що за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 21 постанови від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», що відповідно до статті 221 ЦПК роз`яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз`яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до виконання.

Суд може відмовити у роз`ясненні рішення, якщо воно не припускає різного тлумачення, незрозумілість рішення зумовлена неуважністю прочитання тексту рішення, правовою безграмотністю, або у випадку, коли судове рішення не підлягає роз`ясненню.

Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.

Таким чином, виходячи із системного тлумачення положень чинного законодавства, рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Згідно ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про винесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

При цьому описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини судового рішення, оскільки в цьому випадку будь-яка описка має істотне значення, тому що може утруднити його виконання. Не є описками помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що: «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності».

Згідно пункту 3 частини 1 статті 270 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

Відповідно до частини 2 статті 270 ЦПК України заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

Відповідно до ст. 2, п/п 9 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з апеляційної скарги на ухвалу суду, поданої юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, справляється судовий збір 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» від 09.11.2023 року № 3460-ІХ прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень.

Порядок розподілу судових витрат вирішується за правилами, встановленими в статтях 141-142 ЦПК України. У статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. У частині тринадцятій статті 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З матеріалів справи вбачається, що звертаючись до апеляційного суду зі скаргою, КП Кам`янської міської ради «Кам`янська теплопостачальна компанія» просило ухвалу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року в частині допущення повороту виконання судового наказу від 03.02.2023 року виданого Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області шляхом повернення на користь ОСОБА_1 стягнутих коштів у розмірі 8005,76 грн. скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

За наслідками розгляду апеляційної скарги, апеляційним судом було ухвалу Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 29 травня 2024 року в частині допущення повороту судового наказу № 209/81/23 від 03.02.2023 року скасовано та допущено поворот виконання судового наказу № 209/81/23 від 03.02.2023 року виданого Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області шляхом повернення на користь ОСОБА_1 стягнутих коштів в розмірі 6518,87 грн., тобто у даному випадку вимоги скарги щодо повороту виконання наказу було задоволено у повному обсязі.

Колегія суддів наголошує на тому, що твердження ОСОБА_1 про стягнення з неї судового збору пропорційно до задоволеної суми у розмірі 575,32 грн. є помилковим, оскільки при подачі апеляційної скарги сплачується фіксована сума судового збору і яка у випадку скасування ухвали, зміни тощо повинна були компенсована апелянту, а тому апеляційний суд вважає, що а ні заява про виправлення описки а ні заява про ухвалення додаткового рішення не може бути задоволено у зв`язку із відсутністю для те підстав.

У випадку із незгодою із сумою судового збору, ОСОБА_1 не позбавлена можливості оскаржити постанову апеляційного суду до касаційної інстанції.

Керуючись статтею 269,270 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення та про виправлення описки відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями.

Ухвала може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Судді:

Повний текст судового рішення складено 12 грудня 2024 року.

Головуючий-суддя О. В. Халаджи