Справа № 490/7796/23
н/п 2-п/490/43/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року м. Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого судді Черенкової Н.П.,

при секретарі Романовій К.Т.

за участю заявниці - ОСОБА_1 ,

представника заявниці - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 23.11.2023 року у справі №490/7796/23 за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 23.11.2023 року у справі №490/7796/23 за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення заявниця посилалася на те, що позивачем не надано повного тексту Договору споживчого кредиту, в якому б сторонами були узгодженні всі істотні умови Договору про споживчий кредит №631417846. Також, вказує, що розрахунок заборгованості містить нарахування, про які сторони взагалі не домовлялися, а тому реальна сума заборгованості за Кредитним договором, на думку відповідачки, не відповідає дійсності і потребує ретельної перевірки. Крім того, заявниця вказує, що ліміт кредиту який узгоджений в Оферті становить 22 000,00 грн, а в розрахунку, наданому позивачем вказаний ліміт становить 22 599,20 грн. Також, заявниця просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, оскільки про наявність судового рішення дізналася після відкриття виконавчого провадження, а з матеріалами справи ознайомилася 18.04.2024 року.

Ухвалою суду від 09.05.2024 року вказану заяву прийнято до розгляду, призначено судове засідання.

Представник Банку в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду заяви повідомлений належним чином.

Представник заявниці - адвокат Секкер А.В. у судовому засіданні зазначив, що дане заочне рішення підлягає скасуванню, оскільки в матеріалах справи відсутні належним чином завірені копії документів, відсутній Кредитний договір, а також згідно виписки по картковому рахунку кредитний ліміт вказано 26106,11 грн, при тому, що у оферті ліміт зазначено 22 000,00 грн. Також, вказує, що відповідачкою оформлено кредит у сумі 22 000,00 грн а сплачено нею 34 277,80 грн. Отже, у ОСОБА_1 відсутня заборгованість.

Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

За приписами частин першої-четвертої статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку (частина 6 статті 124 ЦПК України).

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачка ознайомилася з матеріалами справи та отримала другий екземпляр позову, який був повернутий до суду неврученим, 18.04.2024 року.

За такого, суд дійшов висновку про поновлення відповідачці строку на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заочним рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 22.08.2023 року під головуванням судді Черенкової Н.П., позовні вимоги АТ «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» заборгованість за кредитним договором №631417846 від 10.07.2020 року у сумі 34 277,80 грн. та витрати по сплаті судового збору у сумі 2 684,00 грн.

Разом з тим, судом встановлено, що АТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 10.07.2020 року укладено договір про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб №631417846, шляхом акцептування клієнтом публічної пропозиції Банку на комплексне банківське обслуговування фізичних осіб (в рамках обслуговування продукту «Максимум 2.0»).

АТ «Альфа банк» прийняв пропозицію ОСОБА_1 на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, яка є невід`ємною частиною договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк».

10.07.2020 року між АТ «Альфа Банк» та ОСОБА_1 підписано анкету-заяву про акцент Публічної пропозиції АТ «Альфа - банк» на укладення Договору про банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «Альфа-банк».

Тобто відповідачка погодилась на приєднання до публічної пропозиції, підтвердила акцептування публічної пропозиції на укладення зазначеного договору і приєднання до умов договору, погодилась з усіма умовами обраної програми кредитування в редакції, що діяла на час його підписання.

Матеріали справи містять підтвердження, що Паспорт споживчого кредиту надавався для ознайомлення відповідачу та вона погодилася з ним, підписуючи угоду, а також те, що вказаний документ на момент отримання відповідачем кредитних коштів містив умови, зокрема й щодо сплати процентів за користування кредитними коштами зазначеному в цьому документі, що додані банком до позовної заяви у розмірах і порядках нарахування.

За такого, твердження заявниці про те, що надані позивачем оферта, анкета-заява та паспорт споживчого кредиту є безпідставними, оскільки дані документи є складовими Кредитного договору №63141786.

Щодо твердження заявниці про те, що сума кредитного ліміту, яка вказана в оферті відрізняється від суми ліміту в розрахунку заборгованості, суд зазначає, що згідно виписки по картковому рахунку ОСОБА_1 вбачається, що кредитний ліміт в період з 10.07.2020 року по 12.07.2022 року було збільшено з 22 000,00 грн до 26106,11 грн.

Крім того, суд звертає увагу, що з метою досудового врегулювання спору, 05.06.2023 року позивачем направлено на адресу відповідача досудову вимогу щодо виконання договірних зобов`язань, що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укрпошта», описом вкладення у цінний лист та списком згрупованих відправлень. А отже, відповідачка була повідомлена про наявність боргу та не вжила заходи щодо урегулювання питання про розмір боргу з врахуванням вже погашеного нею боргу.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд,якщо така заява подана протягом двадцятиднів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції коментованої ст. 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

ЄСПЛ вказав, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykhv. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Європейський суд з прав людини у справі «Устименко проти України») наголошує на тому, що право на справедливий судовий розгляд повинно тлумачитися з урахуванням принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи й постановлення нового рішення.

Також, відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 07.07.1989 по справі "Юніон Аліметаріа Сандерс проти Іспанії", зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини зауважив, що «право на суд», одним із аспектів якого є право доступу, не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Проте такі обмеження повинні застосовуватись з легітимною метою та повинні зберігати пропорційність між застосованими засобами та поставленого метою. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

За такого, з огляду на заяву про перегляд заочного рішення та, оцінюючи надані відповідачем докази на предмет їх значення для правильного вирішення справи, суд не вбачає можливим погодитись із доводами заявника, оскільки в заяві про перегляд заочного рішення заявник не наводить посилань на докази, що мають, на його думку, істотне значення для правильного вирішення справи, і які не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача. Доказів, що б підтверджували необґрунтованість вимог позивача до заяви не додано, вказані посилання ОСОБА_1 не мають істотного значення для вирішення справи.

Докази, на які посилається відповідачка, не мають значення й не можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Зважаючи на надані сторонами докази про договірні правовіднониси, встановлено, що такі умови кредитного договору погоджені позичальницею, а тому вона має дотримуватися принципу добросовісності, який лежить в основі доктрини venire contra factum proprium, є стандартом чесної та відкритої поведінки. Це означає повагу до інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Сама доктрина venire contra factum proprium базується на римській максимі non concedit venire contra factum proprium «не можна діяти всупереч своїй попередній поведінці».

Таким чином, добросовісності та чесній діловій практиці суперечать дії, що не відповідають попереднім заявам або поведінці, якщо інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них (постанова Об`єднаної палати КЦС ВС від 10 квітня 2019 року у справі № 390/34/17).

Згідно ст. 287 ч.3 п.1 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, приймаючи до уваги посилання, викладені у заяві відповідача, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст.ст. 258-260, 287, 288 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 23.11.2023 року у справі №490/7796/23 за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Суддя Н.П. Черенкова