Справа № 645/6609/24
Провадження № 2/645/2774/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі удді Алтухової О.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання права власності на нерухоме майно,-

в с т а н о в и в:

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , у якому просить суд визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виключне право особистої приватної власності на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із вказаною позовною заявою, суд прийшов до висновку про залишення позову без руху, про що 11.11.2024 року було постановлено відповідну ухвалу.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно було: надати суду докази, які підтверджують дійсну вартість об`єкту нерухомого майна, щодо якого виник спір, сплатити судовий збір та надати суду оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору; зазначити у позовній заяві відомості про сторін, а саме наявність або відсутність електронного кабінету та інформацію щодо наявності у позивачки та інших осіб оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви; надати суду копію позову та доказів, що додані до позовної заяви відповідно до кількості учасників справи.

Ухвала про залишення позову без руху направлялась на адресу позивачки та її представника, які зазначені у позовній заяві, проте поштові конверти повернулись до суду.

Верховний суд у своїй практиці приходив до висновку про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у даному випадку суду (постанови від 25.04.2018 у справі №800/547/17 (П/9901/87/18); від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі №10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Судовий документ, який повернуто підприємством поштового зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі. Днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки. Відповідні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13.01.2020 у справі №910/22873/17, від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19, від 13.05.2024 у справі № 755/4829/23).

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21 було акцентовано увагу на тому, що ініціювавши судовий розгляд справи, позивач, насамперед, повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

Проте, станом на 18.12.2024 року позивачкою недоліки позовної заяви не усунуті.

Відповідно до ч.3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви в строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відповідно до положень ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про визнання права власності на нерухоме майно вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позову.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Харківського апеляційного протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст ухвали складено 18.12.2024 року.

Суддя О.Ю. Алтухова