Справа № 629/7349/23
Провадження № 2/629/252/24
02.05.2024 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді Каращука Т.О., за участю секретаря судового засідання Лукаренко А.Р., розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу №629/7349/23 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про встановлення факту не проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та визнання особи такою, що не прийняла спадщину, -
Позивачі звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , у якому просили встановити факт не проживання останнього зі спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини та визнати його таким, що не прийняв спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_4 . В обгрунтування позовних вимог зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх батько ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки, площею 5, 6742 га, яка розташована на території Єлизаветівської сільської ради, Лозівського району, Харківської області. Вказаний житловий будинок належав спадкодавцю на підставі свідоцтва про право особистої власності, а земельна ділянка належала спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю. Спадкоємцями на вказане спадкове майно є діти спадкодавця: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та відповідач по справі ОСОБА_3 . Дружина спадкодавця- ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . За життя спадкодавець склав заповіт на все майно на користь ОСОБА_1 , але вона відмовилась від прийняття спадщини за заповітом, та на даний час разом з ОСОБА_2 звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини за законом. Після спливу шестимісячного строку після смерті спадкодавця позивачі звернулися до нотаріуса для отримання свідоцтв про право на спадщину на спадкове майно по частці кожному, але нотаріусом було відмовлено, у зв`язку з тим, що зі спадкодавцем на час відкриття спадщини був зареєстрований відповідач ОСОБА_3 , який є сином спадкодавця та вважається таким, що прийняв спадщину. В свою чергу, позивачі стверджують, що відповідач ніколи не мешкав за адресою: АДРЕСА_1 разом зі спадкодавцем, його особистих речей в будинку немає, відповідач ніколи не приймав участь у догляді за батьком, не жив разом з ним ні до смерті ні після, його реєстрація була формальною. Донька спадкодавця ОСОБА_1 з народження мешкала та була зареєстрована разом з батьком за вищевказаною адресою, вела спільний побут, разом з позивачем ОСОБА_2 займалася поховання батька. Також слід зазначити, що відповідач по справі заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавав. Враховуючи вищевикладене позивачі були змушені звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою судді Лозівського міськрайонного суду Харківської області відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, сторонам надано час для подання заяв по суті.
У судове засідання позивачі не зявилися, надали заяви, у яких просили проводити розгляд справи за їх відсутності, на задоволені позовних вимог наполягали та не заперечували проти винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Лозівського міськрайонного суду Харківської області. Причини неявки суду не повідомив, відзив на позов не надав.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Виходячи з викладеного, суд здійснює розгляд справи в заочному порядку, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується ксерокопією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а. с. 15).
Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне йому майно, яке складається з житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить спадкодавцю на підставі свідоцтва про право особистої власності на жилий будинок від 17.12.1974 року (а.с.22) та земельної ділянки, площею 5, 6742 га, яка розташована на території Єлизаветівської сільської ради, Лозівського району, Харківської області та належить спадкодавцю на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії Р1 №685595 (а.с.23).
Спадкодавець ОСОБА_4 є батьком позивача ОСОБА_2 та позивачки ОСОБА_6 , що підтверджується ксерокопією свідоцтв про народження серії НОМЕР_2 та серії НОМЕР_3 відповідно (а.с.18-19).
Відповідно до ксерокопії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 дружина спадкодавця- ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.16).
12 грудня 2023 року приватним нотаріусом Завадою М.В. на звернення позивачів щодо видачі свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_4 , було надано роз`яснення стосовно того, що зі спадкодавцем на час відкриття спадщини був зареєстрований відповідач ОСОБА_3 , який є сином спадкодавця та вважається таким, що прийняв спадщину (а.с.21).
Згідно до акту від 16.11.2023 року який було складено в смт. Краснопавлівка за участю свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які підтвердили, зокрема, що відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ніколи не мешкав за адресою: АДРЕСА_1 разом з батьком ОСОБА_4 померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 . Його особистих речей в будинку немає. Відповідач ОСОБА_3 ніколи не приймав участь у догляді за батьком, не жив разом з ним ні до смерті, ні після. Його реєстрація була формальною (а.с.24).
З матеріалів спадкової справи № 140/2023 до майна померлого встановлено наступне. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, на яку останній залишив заповіт, заповівши все належне йому майно своїй доньці ОСОБА_1 , яка в свою чергу відмовилась від прийняття спадщини за заповітом, написавши відповідну заяву. На підставі заяв позивачів про прийняття спадщини за законом приватним нотаріусом Завадою М.В. 19.09.2023 року була заведена спадкова справа № 140/2023 до майна померлого ОСОБА_4 (а.с. 48-54).
Відповідач ОСОБА_3 до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, не звертався.
Відповідно до статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Згідно з частиною першою статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (частина перша статті 1217 ЦК України).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Частиною 1 статті 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Місцем проживання фізичної особи згідно з частинами першою, другою та шостою статті 29 ЦК України є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово. Фізична особа, яка досягла чотирнадцяти років, вільно обирає собі місце проживання, за винятком обмежень, які встановлюються законом. Фізична особа може мати кілька місць проживання.
Статтями 2, 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження. Місцем проживання є адміністративно-територіальна одиниця, на території якої особа проживає строком понад шість місяців на рік.
Зі змісту наведених норм закону вбачається, що під постійним місцем проживанням спадкоємця із спадкодавцем розуміється як факт безпосереднього проживання спадкоємця із спадкодавцем на момент його смерті, так і факт наявності у спадкоємця, на момент смерті спадкодавця, зареєстрованого у передбаченому законом порядку права на постійне проживання з останнім за однією адресою.
Однією з обов`язкових умов для спадкування відповідачем ОСОБА_3 після смерті батька ОСОБА_4 його майна є прийняття ним спадщини лише шляхом подання заяви нотаріусу протягом шести місяців з дня його смерті (ч. 1 ст. 1269 ЦК), бо на цей час він спільно з
ним не проживав і відповідно до вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадщину не прийняв.
Наявність реєстрації місця проживання відповідача за місцем проживання спадкодавця не може бути доказом того, що він проживав з ним на час його смерті і прийняв спадщину відповідно до вимог ч. 3 ст. 1268 ЦК України.
Також судом встановлено, що із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса відповідач не звертався.
Відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
З огляду на викладене, суд вважає за необхідне позовні вимоги позивачів задовольнити у повному обсязі.
Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Як вбачається з матеріалів справи, при поданні позову до суду, судовий збір було сплачено позивачкою ОСОБА_1 .
Беручи до уваги вище викладене, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073,60 грн.
Керуючись статтями 141, 258, 263-265, 280-283 ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про встановлення факту не проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та визнання особи такою, що не прийняла спадщину - задовольнити.
Встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 не проживав зі спадкодавцем ОСОБА_4 , померлим ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини.
Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 таким, що не прийняв спадщину після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073, 60 грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом,що його ухвалив,за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи,якому повне заочне рішення суду небуло врученеу деньйого проголошення,має правона поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд -якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач може оскаржити рішення безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Інформація про сторони:
Позивачка - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Позивач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_7 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Суддя Т.О.Каращук