Справа № 583/4939/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року м. Охтирка Сумської області

Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Яценко Н.Г.

за участю секретаря судового засідання Артеменко О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Охтирка цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , поданою в інтересах ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Охтирська міська рада Охтирського району Сумської області, Перша охтирська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин, -

установив:

28.09.2024 представник заявниці звернувся до суду із зазначеною заявою, згідно з якою просить встановити факт родинних відносин між ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та його племінницею ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за спорідненням по лінії дружини померлого, ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , через рідну матір заявниці, ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , як племінниці по сестрі. Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік рідної тітки ОСОБА_2 по матері ОСОБА_4 - ОСОБА_3 та після його смерті відкрилася спадщина на майно у виді домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Спадщина після смерті ОСОБА_3 відкрилася за законом, заповіт останній за життя не складав, його дружина померла раніше, дітей не мав. На думку представника заявниці чоловік сестри матері заявниці ОСОБА_4 - ОСОБА_3 доводиться дядьком ОСОБА_2 по лінії рідної матері через її рідну сестру, а ОСОБА_6 доводиться племінницею ОСОБА_3 по лінії його дружини, яка заявниці доводилася рідною тіткою по лінії матері. У зв`язку з цим заявниця в установлений законом строк звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 з метою реалізації права на спадщину за п`ятою чергою спадкування (спадкова справа №148/2024). Однак повстало питання статусу заявниці та її спорідненості як спадкоємці стосовно спадкодавця, що послугувало підставою для звернення до суду з цією заявою.

03.10.2024 ухвалою Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження у справі та призначено судове засідання з викликом учасників справи.

Заявниця та її представник у судове засідання 11.12.2024 не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені у судовому засіданні 26.11.2024, що підтверджується журналом судового засідання та записом фіксування судового засідання технічними засобами.

При цьому у судовому засіданні 26.11.2024 представник заявниці вимоги за заявою підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, посилаючись на викладені у заяві підстави.

Представники заінтересованих осіб у судове засідання не з`явилися, надали заяви про розгляд справи без їх участі, при вирішенні заявлених вимог покладалися на розсуд суду.

У даному випадку суд вважає, що неявка учасників справи не перешкоджає розгляду справи, оскільки заявниця, її представник та заявлені ними свідки надали показання у судовому засіданні 26.11.2024, будь-яких інших клопотань не надходило.

Вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, врахувавши пояснення учасників справи та показання свідків, суд встановив наступні фактичні обставини та правовідносини, які з них випливають.

Так ІНФОРМАЦІЯ_5 народилася ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_6 народилася її сестра ОСОБА_8 , їх батьками є ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим 22.08.1948 Малопавлівським сільРАГСом Грунського району Сумської області, та свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 23.12.1955 Малопавлівським сільРАГСом Грунського району Сумської області, відповідно (а.с. 9, 10).

18.12.1965 ОСОБА_5 уклала шлюб з ОСОБА_11 , змінивши після реєстрації шлюбу прізвище на « ОСОБА_5 », в якому у них ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася донька ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_3 , виданим 18.12.1965 райбюро РАГС м. Охтирка Сумської області, та свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 , виданим 28.02.1967 Охтирським РАГС Сумської області (а.с. 9 зворот, 8).

Згідно зі свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 , виданим 17.05.1986 відділом РАГС Соломбальського району м. Архангельськ, 17.05.1986 заявниця ОСОБА_2 уклала шлюб з ОСОБА_14 , змінивши після реєстрації шлюбу прізвище на « ОСОБА_2 » (а.с. 8 зворот).

Відповідно до свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 , виданим 08.12.1979 Малопавлівською сільрадою Охтирського району Сумської області, 08.12.1979 ОСОБА_8 уклала шлюб з ОСОБА_3 , змінивши після реєстрації шлюбу прізвище на « ОСОБА_8 » (а.с. 10 зворот).

Отже з наведеного вбачається, що ОСОБА_5 доводилася заявниці ОСОБА_2 матір`ю, ОСОБА_4 - рідною тіткою.

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 , виданим 15.12.2020 Охтирським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), тітка заявниці ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Охтирка Сумської області (а.с. 14).

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла матір заявниці ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_8 , виданим 20.03.2023 Охтирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (а.с. 15).

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_9 , виданого 17.04.2024 Охтирським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Охтирському районі Сумської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер чоловік рідної тітки заявниці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 (а.с. 15 зворот).

Відповідно до договору купівлі-продажу від 22.10.1983 та договору купівлі-продажу частини жилого будинку від 18.03.2005 ОСОБА_3 на праві приватної власності за життя належав жилий будинок з господарчими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 11-13).

10.08.2024 на підставі заяви ОСОБА_2 від 09.08.2024 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , Першою охтирською державною нотаріальною конторою була заведена спадкова справа №148/2024 (а.с. 16 зворот -17).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) від 14.11.2024 №79158202 вбачається, що заповіти ОСОБА_3 не посвідчувалися (а.с. 34).

Допитані у судовому засіданні 26.11.2024 у якості свідка заявниця ОСОБА_2 пояснила, що ОСОБА_4 (у дівоцтві ОСОБА_17 ) доводиться рідною сестрою її матері ОСОБА_5 ( у дівоцтві ОСОБА_17 ). ОСОБА_4 перебувала у шлюбі з ОСОБА_3 , дітей вони не мали та коли почали хворіти ОСОБА_2 забрала їх до себе, доглядала за ними та провела їх поховання.

Свідки ОСОБА_18 та ОСОБА_19 у судовому засіданні 26.11.2024 також підтвердили, що ОСОБА_2 є племінницею ОСОБА_4 , яка була дружиною ОСОБА_3 . Проживали вони одні, дітей не мали та коли погіршився їх стан здоров`я ОСОБА_2 забрала їх до себе, доглядала за ними та здійснила їх поховання.

Суд, оцінивши зібрані докази, приходить до висновку, що заява ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_3 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно вимог п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Положеннями ст. 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З аналізу вказаної правової норми вбачається, що об`єктом захисту визначено порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 ЦПК Українисуд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У відповідності до ст.318 ЦПК Україниу заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено, зокрема, який факт заявник просить встановити та з якою метою. Мета встановлення факту - це ті наслідки, настання яких бажав би заявник.

В п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

У відповідності до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд може встановити факт родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв`язку з втратою годувальника.

Чинне законодавство України не містить як такого визначення терміну «родичі», однак системний аналіз норм цивільного, сімейного та кримінального права, антикорупційного законодавства, дозволяють зробити висновок, що родичі - це особи, які походять одна від іншої, або від спільного пращура, яких зв`язує кровна спорідненість.

Зокрема, стаття 1260 ЦК України прирівнює усиновлювачів та усиновлених з родичами за походженням у разі спадкування за законом; статтями 1261-1265 ЦК України встановлюється п`ять черг спадкування в залежності від ступеню рідства, за виключенням четвертої черги спадкування. В статті 1265 ЦК України зазначається, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Стаття 2 Сімейного кодексу України «Учасники сімейних відносин» регулює особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та (або) майнові відносини між іншими членами сім`ї, визначеними у ньому. Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням. Отже, даною нормою Сімейного кодексу непрямо розмежовані поняття «члени сім`ї» та «інші родичі» і це не є тотожні поняття.

Згідно статті 3 КПК України близькі родичі та члени сім`ї - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням, а також особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки, у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.

Стаття 1 Закону України «Про запобігання корупції» дає визначення терміну «члени сім`ї» та «близькі особи». Згідно даного закону члени сім`ї - це особи, які перебувають у шлюбі, а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою і піклуванням, інші особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі. Близькі особи - особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких із суб`єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, а також - незалежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням згаданого суб`єкта.

Отже, із системного аналізу вищенаведених правових норм суд робить висновок, що закон розмежовує такі поняття як «родичі», «члени сім`ї» та «близькі особи», ці поняття не є тотожними і чоловік тітки не є родичем племінниці тітки.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За приписами ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень,крім випадків, встановлених Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно вимог ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності

Таким чином, суд встановив, що заявниця не надала належних і допустимих доказів на підтвердження спорідненості з померлим, отже вона не є родичкою померлому та такі її твердження не свідчать про наявність у неї права на спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 .

Керуючись ст. 2, 10, 11, 247, 258, 259, 263-265, 293, 294, 315, 319, 354, 355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 , заінтересовані особи: Охтирська міська рада Охтирського району Сумської області, Перша охтирська державна нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заявниця: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_10 .

Заінтересована особа: Охтирська міська рада Охтирського району Сумської області, місцезнаходження: вул. Незалежності, 11, м. Охтирка, Сумської області, .

Заінтересована особа: Перша охтирська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: вул. Армійська, 1, м. Охтирка, Сумської області, .

Суддя Охтирського міськрайонного суду

Сумської області Н.Г. Яценко