КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Унікальний номер справи №369/6834/22
У Х В А Л А

27 травня 2024 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Ящук Т.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Страхова компанія «Мега-Гарант», ОСОБА_1 , про стягнення несплаченої частини страхового відшкодування та шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

встановив:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року стягнуто з АТ «Страхова компанія «Мега-Гарант» на користь ОСОБА_3 несплачену частину страхового відшкодування у розмірі 52041,17 грн, страхове відшкодування у розмірі 3490,00 грн., судові витрати у розмірі 9403,34 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 різницю між розміром фактичної шкоди та розміром страхового відшкодування у розмірі 85368,06 грн. моральну шкоду у розмірі 10000,00 грн., судові витрати у розмірі 16149,24 грн.

Не погоджуючись з рішенням, 19 квітня 2024 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надіслав апеляційну скаргу безпосередньо до Київського апеляційного суду.

29 квітня 2024 витребувано з Києво-Святошинського районного суду Київської області матеріали цивільної справи №369/6834/22, які надійшли до суду апеляційної інстанції 16 травня 2024 року.

В клопотанні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду, посилаючись на те, що станом на час подання апеляційної скарги копію оскаржуваного рішення не було вручено скаржнику, з рішенням суду скаржник ознайомилась 27 березня 2024 року.

Однак, зазначені обставини не можуть бути визнані судом поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження рішення, враховуючи наступне.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: зокрема, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п. 5 ч.6 ст. 272 ЦПК України, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Частиною 1 статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування причин поважності пропуску цього строку та зазначення доказів на підтвердження таких причин.

Поважними причинами пропуску процесуального строку вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення скарги стає неможливим або утрудненим, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, що не залежать від волі особи.

Лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Саме на скаржника покладено обов`язок доведення наявності в нього об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення ухвалено Києво-Святошинським районним судом Київської області 12 липня 2023 рокуза відсутності учасників справи, які в судове засідання не з`явились.

Повний текст рішення виготовлено 20 грудня 2023 року.

Проте, з Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року судом надіслано до реєстру для оприлюднення 28 грудня 2023 року, зареєстровано 29 грудня 2023 року, забезпечено надання загального доступу 01 січня 2024 року.

Відповідно до довідки про доставку електронного документу - рішення від 12 липня 2023 року було надіслано одержувачу ОСОБА_1 на електронну адресу «ІНФОРМАЦІЯ_2» 28 грудня 2023 року о 17 год. 35 хв. та доставлено до скриньки 28 грудня 2023 року о 18 год. 03 хв. (а.с. 218).

Відповідно до довідки про доставку електронного документу - рішення від 12 липня 2023 року було надіслано одержувачу ОСОБА_2 на електронну адресу « ІНФОРМАЦІЯ_1 » 28 грудня 2023 року о 17 год. 35 хв. та доставлено до скриньки 28 грудня 2023 року о 18 год. 03 хв. (а.с. 221).

Суд, звертає увагу на те, що електронні адреси ОСОБА_1 « ІНФОРМАЦІЯ_2 » та її представника ОСОБА_2 « ІНФОРМАЦІЯ_1 » вказані у всіх поданих до суду процесуальних документах, зокрема, у клопотанні про призначення судової автотоварознавчої експертизи, та у апеляційній скарзі.

Верховний Суд у постанові від 30 листопада 2022 року по справі № 759/14068/19 дійшов висновку: якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Враховуючи положення ст. 354 ЦПК України, відповідач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга була подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З огляду на вищевикладені вимоги ст. 354 ЦПК України та п. 5 ч.6 ст. 272 ЦПК України, оскільки позивач отримав копію повного рішення суду 29 грудня 2023 року, то право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 має у разі подання апеляційної скарги до 29 січня 2024 року.

Однак, з апеляційною скаргою представник скаржника звернувся лише 19 квітня 2024року, пропустивши строк, встановлений ст. 354 ЦПК України.

Представник відповідача в клопотанні не посилається на обставини та докази, які підтверджують неможливість звернення до суду з апеляційною скаргою у строк, встановлений ст. 354 ЦПК України, у період, що перевищує 30 днів з дня отримання копії оскаржуваного рішення суду.

Враховуючи, що ст. 354 ЦПК України закріплене право особи на поновлення строку на апеляційне оскарження лише у випадку подання апеляційної скарги протягом 30 днів після отримання копії рішення, проте відповідач звернулась з апеляційною скаргою через 112 днів та поважних причин пропуску цього строку не зазначає, суд вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху, надавши строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали - для подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Виходячи з наведеного, апеляційну скаргу необхідно залишити без руху, а скаржнику - надати строк для усунення недоліків, попередивши, що в разі невиконання даної ухвали, судом апеляційної інстанції буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження відповідно до вимог ст. 358 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником ОСОБА_2 , на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 липня 2023 року - залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, викладених у мотивувальній частині ухвали, протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що у випадку невиконання вимог ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України протягом десяти днів або визнання причин пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Т.І. Ящук