Справа №:755/5598/24
Провадження №: 2-п/755/104/24
УХВАЛА

про скасування заочного рішення

"12" грудня 2024 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Хромової О.О.

при секретарі - Бовкун М.В.,

розглянувши у судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 липня 2024 року у цивільній справі № 755/5598/24 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червоноткацька 43» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

24 липня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено заочне рішення по цивільній справі № 755/5598/24 за позовом ОСББ «Червоноткацька 43» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

28 жовтня 2024 року ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Войтовича М.С., звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, яка обґрунтована тим, що спір було вирішено судом без участі відповідача. Про наявність рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 липня 2024 року відповідач ОСОБА_1 дізналася в жовтні 2024 року після блокування її карткового рахунку. Зазначила, що про розгляд судової справи № 755/5598/24 обізнана не була, ухвалу про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви не отримувала.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від

05 листопада 2024 року заяву передано на розгляд судді Хромовій О.О.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 12 листопада 2024 року заяву про перегляд заочного рішення по справі № 755/5598/24 за позовом ОСББ «Червоноткацька 43» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, прийнято до розгляду та призначено судове засідання на 19 листопада 2024 року на 10 год. 30 хв.

У судовому засіданні 19 листопада 2024 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Войтович М.С., надав пояснення аналогічні до викладених у заяві про перегляд заочного рішення. Протокольною ухвалою Дніпровського районного суду зобов`язано представника відповідача - адвоката Войтовича М.С., надати власний розрахунок заборгованості ОСОБА_1 з урахуванням обставин заявлених у заяві про перегляд заочного рішення. У судовому засіданні оголошено перерву до 12 грудня 2024 року до 11-30 год.

25 листопада 2024 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Войтович М.С., через систему «Електронний суд» подав заяву, до якої додано контррозрахунок заборгованості ОСОБА_1 за період з 01 грудня 2019 року по 29 лютого 2024 року.

У судове засідання 12 грудня 2024 року учасники справи не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Войтович М.С., 12 грудня 2024 року через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення за відсутності відповідача та її представника.

Згідно із частиною першою статті 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи та заяви про перегляд заочного рішення, заслухавши пояснення учасників справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до положень статті 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

24 липня 2024 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено заочне рішення по цивільній справі № 755/5598/24 за позовом ОСББ «Червоноткацька 43» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Червоноткацька 43» заборгованість за послуги з утримання будинків та прибудинкових територій у розмірі 30 293,48 грн, інфляційну складову боргу у розмірі 16 491,43 грн, 3 % річних у розмірі 3 861,39 грн, що разом становить 50 646,30 грн та судові витрати у сумі 3 028,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надає докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

За матеріалами справи убачається, що відповідачі у судові засідання не з`являлися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином, що підтверджується матеріалами справи, відтак з матеріалів справи встановлено, що у встановлений судом строк відповідач ОСОБА_1 відзив на позов не подавала. Конверти з ухвалою про відкриття провадження та копією позовної заяви з додатками, що двічі направлялися за адресою зареєстрованого місця проживання відповідача, а також адресою місцезнаходження нерухомого майна, повернулися до суду неврученими з відміткою оператора поштового зв`язку «Укрпошта» про причини повернення - «за закінченням терміну зберігання». У зв`язку із вказаним суд вважав можливим розглянути справу та ухвалити заочне рішення згідно зі статтею 280 ЦПК України.

Таким чином, відповідач ОСОБА_1 про розгляд справи належним чином повідомлена не була, не подала відзив на позовну заяву з поважних причин. При цьому, у заяві про перегляд заочного рішення зазначається про порушення порядку нарахування щомісячної заборгованості у зв`язку із ретроспективним застосуваням тарифів, не врахування положень постанови Кабінету Міністрів України від 05 березня 2022 року № 206, нарахування заборгованості за внесками за період фактичного непроживання за адресою місцезнаходження нерухомого майна та неповідомлення ОСОБА_1 про наявну заборгованість.

Відповідно до частини третьої статті 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку про те, що заява відповідача ОСОБА_1 є обґрунтованою, заочне рішення Дніпровським районним судом міста Києва від

24 липня 2024 року по справі № 755/5598/24 слід скасувати і призначити справу до розгляду у спрощеному порядку.

Стосовно клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Войтовича М.С., про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, суд зазначає таке.

Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: - наказного провадження; - позовного провадження (загального або спрощеного); - окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Згідно із частиною шостою статті 19 ЦПК України малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини першої статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до вимог частин першої, другої статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно із частинами п`ятої, сьомої статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до частини шостої статті 279 ЦПК України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Як убачається із матеріалів справи позивачем визначено ціну позову 50 646,30 грн.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» у

2024 році прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3 028 гривень.

Таким чином, позивачем заявлено вимогу про стягнення грошових коштів на суму, що не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 90 840,00 грн.

Крім того, дана справа за своїм предметом та характером спірних правовідносин, в розумінні положень закону, не вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін, оскільки сторонами не заявлено клопотань, вирішення яких потребує проведення судового засідання за участю сторін.

У заяві відповідача не наведено будь-яких доводів, що унеможливлюють розгляд зазначеної цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження. Сторона відповідача не позбавлена можливості надавати свої письмові пояснення, клопотання та докази. Для вчинення таких дій відсутня потреба в проведенні підготовчого засідання та засідання для розгляду справи по суті.

Таким чином, з огляду на предмет спору, що виник між сторонами, характер спірних правовідносин, предмет доказування та з урахуванням документів, що містяться в матеріалах справи, суд вважає за необхідне клопотання відповідача представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Войтовича М.С., про розгляд справи в судовому засіданні за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Керуючись статтями 259, 260, 261, 287, 288, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 липня 2024 року у цивільній справі № 755/5598/24 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червоноткацька 43» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - задовольнити частково.

Заочне рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 липня 2024 року у цивільній справі № 755/5598/24 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Червоноткацька 43» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - скасувати.

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Войтовича Михайла Степановича про призначення справи до розгляду за правилами загального позовного провадження відмовити.

Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання повного тексту ухвали про скасування заочного рішення суду, відповідачі мають право надіслати (надати) суду відзиви на позовну заяву, які мають відповідати положенням статті 178 ЦПК України, з підтвердженням направлення копій відзивів із додатками позивачу.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзивів, має право надіслати (надати) суду відповіді на відзиви, які мають відповідати вимогам статей 178, 179 ЦПК України, з підтвердженням направлення копій відповідей з додатками відповідачам.

Відповідачі не пізніше п`яти днів з дня отримання відповідей на відзиви, мають право надіслати (надати) суду заперечення на відповіді, які мають відповідати вимогам статей 178, 180 ЦПК України, з підтвердженням направлення копій заперечень з додатками позивачу.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив, заперечення) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Направити учасникам справи копію ухвали.

Учасники судового розгляду можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Хромова