Справа №949/2342/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

13 грудня 2024 року м. Дубровиця

Суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Отупор К.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи - ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування - виконавчий комітет Дубровицької міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася в суд із заявою та просить визнати її сина ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним та призначити її опікуном .

Крім того, у матеріалах справи є заява, скерована ОСОБА_1 до Опікунської ради при виконавчому комітеті Дубровицької міської ради, в якій вона просить надати суду висновок про доцільність призначення її ОСОБА_1 опікуном сина ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно зі статтею 293 Цивільного процесуального кодексу України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частина 3 статті 294 Цивільного процесуального кодексу України передбачає, що справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Ознайомившись з поданою заявою, суд приходить до висновку про необхідність залишення її без руху з таких підстав.

У відповідності до вимог частини 1 статті 299 Цивільного процесуального кодексу України, справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

При цьому, питання про виклик фізичної особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, вирішується в кожному випадку судом із урахуванням стану її здоров`я. Також, для визначення фактичної можливості такої особи з`явитися в судове засідання та про можливість особисто дати пояснення по суті справи у разі необхідності суд може призначити відповідну експертизу.

Разом з тим, відповідно до частини 5 статті 293 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справ про визнання фізичної особи недієздатною є обов`язковою участь адвоката особи, стосовно якої розглядається питання щодо визнання її недієздатною, проте матеріали справи не містять доказів залучення адвоката для представництва інтересів.

Тому, з метою забезпечення дотримання процесуальних прав та забезпечення процесуальних гарантій відносно фізичної особи у справі про визнання особи недієздатною, відповідно до положень частини 5 статті 293 Цивільного процесуального кодексу України, слід надати можливість залучити для представлення інтересів ОСОБА_2 адвоката на договірній основі. У протилежному випадку, судом буде залучено адвоката через орган безоплатної вторинної правової допомоги.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 60 Цивільного кодексу України, суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Згідно з частиною 1 статті 300 Цивільного процесуального кодексу України, суд вирішує питання щодо призначення над недієздатною особою піклувальника або опікуна не інакше, як за поданням органу опіки та піклування.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме за поданням відповідного органу, а не за висновком, як того просить в заяві ОСОБА_1 .

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Згідно пункту 2.4 Розділу 2 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Наказ Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України 26 травня 1999 року №34/166/131/88, рішення про встановлення опіки (піклування) повинно бути прийняте не пізніше як у місячний термін з моменту, коли відповідному органові опіки та піклування стане відомо про потребу встановлення опіки чи піклування.

Для безпосереднього здійснення опіки та піклування органами опіки та піклування призначається опікун чи піклувальник. При призначенні опікуна (піклувальника) беруться до уваги його можливості виконувати опікунські обов`язки, стосунки між ним та підопічним. Опікун чи піклувальник призначається лише за його згодою і, як правило, з числа родичів чи близьких підопічному осіб (пункт 3.1 Розділу 3 Правил опіки та піклування).

Пунктом 3.3 Роділу 3 Правил опіки та піклування, визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

Зі змісту заяви про визнання особи недієздатною та встановлення опіки слідує, що заявниця просить визнати ОСОБА_2 недієздатним та призначити її опікуном над ним. Проте зміст заяви не містить даних, що органом опіки та піклування таке подання виносилось, хоча вимога з даного питання пред`явлена, однак не додано до заяви відповідного подання органу опіки та піклування про можливість призначення заявниці ОСОБА_1 опікуном над недієздатною фізичною особою, при тому, що наявність такого подання є обов`язковим для ухвалення судом рішення за результатами розгляду заяви про визнання фізичної особи недієздатною.

Отже, враховуючи вищевикладене, необхідно надати суду подання органу опіки та піклування про можливість призначення заявниці опікуном над недієздатною фізичною особою.

Відтак заявниці необхідно виправити вищевказані недоліки.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Круз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення заяви без руху жодним чином не перешкоджає заявнику у доступі до правосуддя після усунення недоліків заяви.

Тому, зважаючи на вищевикладене та наявні недоліки, в силу вимог статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, вважаю, що заяву слід залишити без руху з наданням заявниці строку десять днів з дня вручення даної ухвали для усунення вказаних недоліків шляхом приведення останньої відповідно до вимог діючого Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтею 185 Цивільного процесуального кодексу України,

у х в а л и в:

Залишити без руху заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи - ОСОБА_2 , Орган опіки та піклування - Виконавчий комітет Дубровицької міської ради про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення опікуна та надати заявниці для усунення вищевказаних недоліків десятиденний строк з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Суддя Дубровицького

районного суду К.М. Отупор