Номер провадження 2/243/2076/2024
Номер справи 243/8909/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

12 грудня 2024 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

Головуючого - судді Агеєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кобець О.М.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованість за спожиту, але необліковану приладом обліку електричну енергію,-

ВСТАНОВИВ:

АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернулося до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану приладом обліку електричну енергію, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» є суб`єктом господарювання в сфері електроенергетики. На АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» покладені завдання здійснювати розподіл/передачу електроенергії споживачам послуг.

З 01.01.2019 року правовідносини між сторонами регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії (надалі ПРРЕЕ), затвердженими Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року, в яких Позивач виступає в якості ОСР, а Відповідач споживачем послуг з передачі (розподілу) електричної енергії.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є споживачами послуг з передачі (розподілу) електричної енергії (далі Споживач) за адресою: АДРЕСА_1 , на яку відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

26 листопада 2020 року при перевірці представниками ОСР на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», пп.3 п. 5.1.1. ПРРЕЕ, під час проведення обстеження електроустановки споживача щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії за місцем перебування відповідачів за адресою АДРЕСА_1 було виявлено порушення ними зазначеного Закону України та ПРРЕЕ, що виразилося у самовільному підключенню електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мереж ОСР з порушенням схеми обліку. Встановлена перемичка шунтуюча токовий ланцю електролічильника. Ізоляція проводів порушена. Ввідний автоматичний вимикач відключений, індикація на лічильнику відсутня. Точка самовільного підключення на ввідному фазному до обліковому проводі.

Порушення продемонстровано споживачу. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується.

На підставі п. 8.2.5. ПРРЕЕ, виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПРРЕЕ № 008875 від 26.11.2020 року.

Акт було підписано представниками ОСР та ОСОБА_1 .

Споживача було запрошено на засідання комісії ОСР, яке відбулося у його присутності 30.11.2020 року, на якій був розглянутий комісією ОСР складаний акт №008875 від 26.11.2020 року про порушення ПРРЕЕ.

Відповідно до розділу 8.4 ПРРЕЕ, за фактом виявленого порушення на підставі зазначеного Акту про порушення ПРРЕЕ відповідачу було визначено обсяг та вартість спожитої, але необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 12029,20 грн.

Рахунок на вказану суму та протокол комісії ОСР з розгляду актів порушення ПРРЕЕ споживачу було надіслано засобами поштового зв`язку.

Протягом періоду з 23 грудня 2020 року по 01 червня 2022 року від ОСОБА_1 надійшли часткові оплати боргу в загальній сумі 8400,00 грн.

На теперішній час сума вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення правил роздрібного ринку відповідачами у повному обсязі не сплачена та складає 3629,20 грн., у зв`язку з чим АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» вимушені звернутися до суду для захисту своїх порушених прав та економічних інтересів.

Акціонерне товариство «ДТЕК Донецькі електромережі» просить суд стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на свою користь заборгованість за електричну енергію, невраховану приладом обліку в сумі 3629,20 грн., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відзив на позовну заяву відповідачем до суду не надано. Будь-які клопотання по справі від сторін, до початку розгляду справи, суду не надходили. Про дату, час та місце розгляду справи сторони були повідомлені належним чином.

Згідно з ч.8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Гарантоване право кожного подати будь-який позов до суду, що стосується його цивільних прав і обов`язків, передбачений п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку Держави.

Також пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Також, у відповідності до положень статей 55, 124 Конституції України та статті ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Руїз Торіха проти Іспанії» від 09 грудня 1994, заява № 18390/91 вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст. 1166 ЦК України «Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала».

Згідно з ст. 27 Закону України «Про Електроенергетику» правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення електроустановок, електропроводки до електричної мережі енергопостачальника.

Як вбачається з п. 8.2.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП від 14.03.2018 року № 312, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є споживачами послуг з передачі (розподілу) електричної енергії (далі Споживач) за адресою: АДРЕСА_1 , на яку відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

26 листопада 2020 року при перевірці представниками ОСР на виконання вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», пп.3 п. 5.1.1. ПРРЕЕ, під час проведення обстеження електроустановки споживача щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії за місцем перебування відповідачів за адресою АДРЕСА_1 було виявлено порушення ними зазначеного Закону України та ПРРЕЕ, що виразилося у самовільному підключенню електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мереж ОСР з порушенням схеми обліку. Встановлена перемичка шунтуюча токовий ланцю електролічильника. Ізоляція проводів порушена. Ввідний автоматичний вимикач відключений, індикація на лічильнику відсутня. Точка самовільного підключення на ввідному фазному до обліковому проводі.

Порушення продемонстровано споживачу. Електрична енергія споживається, приладом обліку не враховується.

На підставі п. 8.2.5. ПРРЕЕ, виявлене порушення було зафіксовано в Акті про порушення ПРРЕЕ № 008875 від 26.11.2020 року.

Акт було підписано представниками ОСР та ОСОБА_1 .

Споживача було запрошено на засідання комісії ОСР, яке відбулося у його присутності 30.11.2020 року, на якій був розглянутий комісією ОСР складаний акт №008875 від 26.11.2020 року про порушення ПРРЕЕ.

Відповідно до розділу 8.4 ПРРЕЕ, за фактом виявленого порушення на підставі зазначеного Акту про порушення ПРРЕЕ відповідачу було визначено обсяг та вартість спожитої, але необлікованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 12029,20 грн.

Рахунок на вказану суму та протокол комісії ОСР з розгляду актів порушення ПРРЕЕ споживачу було надіслано засобами поштового зв`язку.

Відповідно до п.37 Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р № 1357, енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушенням, допущеними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мереж без його згоди у випадках, передбачених п. п. 34, 35 цих Правил.

Згідно з п. 41 вказаних Правил, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових приладів.

Згідно з п. 48 вищевказаних Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку та таке інше.

Таким чином, діючими Правилами користування електричною енергією для населення передбачена відповідальність споживача за порушення ПКЕН при виявленні такого факту, при цьому протиправність дій споживача не встановлюється, достатньо встановлення самого факту порушення.

Відповідно до п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електроенергії, складається акт, який підписується представником та споживачем. Споживач має право внести до акту свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представника енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відключити споживача від електропостачання (у випадках, передбачених пунктом 35 цих Правил), а також визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача. Розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики, затвердженої Постановою НКРЕ № 562 від 04.05.2006 року.

Протягом періоду з 23 грудня 2020 року по 01 червня 2022 року від ОСОБА_1 надійшли часткові оплати боргу в загальній сумі 8400,00 грн.

Таким чином, аналізуючи надані сторонами по справі докази, у їх сукупності, суд приходить до переконання, що відповідачем було допущено порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, виявлене порушення зафіксовано в Акті, який було складено у відповідності до вимог п. 8.2.4, п. 8.2.5, п. 8.2.6 ПРРЕЕ, нарахування обсягу та вартості необлікованої електроенергії здійснено згідно п. 8.4 ПРРЕЕ, цей розрахунок є вірним, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню у розмірі 3629,20 грн.

Згідно із частиною 1 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч.1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до п/п 1 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» з позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, справляється судовий збір в розмірі 1,5% відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи на 01 січня 2024 року складає 3028,00 грн.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 3028 грн. 00 коп.

Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача про стягнення заборгованості з відповідачів, а тому з цих задоволених вимог підлягає сплаті судовий збір у сумі 3028 грн. 00 коп., який підлягає відшкодуванню позивачу за рахунок відповідачів і тому з відповідачів слід стягнути на користь позивача витрати по сплаті ним судового збору у розмірі по 1514,00 грн. з кожного відповідача окремо.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 525-526 ЦК України, ст. ст.12, 13, 141, 259, 263-268, 274-279, 280-282, 289 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за спожиту, але не обліковану приладом обліку електричну енергію - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , останнє відоме місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі», IBAN - НОМЕР_4 у АТ «ПУМБ», МФО 334851, , заборгованість за спожиту, але не обліковану приладом обліку електричну енергію в сумі 3629,20 грн. (три тисячі шістсот двадцять дев`ять грн. 20 коп.) та судові витрати в розмірі по 1514,00 грн. (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять грн. 00 коп.) окремо з кожного.

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 12 грудня 2024 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Донецької області О.В.Агеєва