Справа № 141/250/24
Провадження №2/141/112/24
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 травня 2024 року смт Оратів
Суддя Оратівського районного суду Вінницької області Климчук С.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
10.05.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.05.2024 призначення судді для розгляду справи № 141/250/24 не відбулось, у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для автоматизованого розподілу справи (в період з 13.05.2024 по 17.05.2024 суддя Климчук С.В. проходив підготовку суддів для підтримання рівня кваліфікації в Національній школі суддів України).
Розпорядженням № 4 від 20.05.2024 призначено повторний автоматизований розподіл справи № 141/250/24 на підставі підпунктів 2.3.27 та 2.3.60 Положення про автоматизовану систему документообігу суду.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.05.2024 матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини розподілено для розгляду судді Климчуку С.В.
Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно частин 1-5 ст. 188 ЦПК України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги). Суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами: 1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача; 2) одного й того самого позивача до різних відповідачів; 3) різних позивачів до одного й того самого відповідача. Об`єднання справ в одне провадження допускається до початку підготовчого засідання, а у спрощеному позовному провадженні - до початку розгляду справи по суті у кожній із справ. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом. Не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.
За своїм процесуальним призначенням інститут об`єднання позовних вимог забезпечує правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих позовних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються пов`язаністю вимог, тобто вимог, які випливають з одних і тих же підстав або доказів.
Метою об`єднання позовних вимог є можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також унеможливити винесення різних рішень за однакових обставин.
Судом установлено, що позивачем у поданій до суду позовній заяві від 10.05.2024 заявлено дві вимоги, а саме: 1) встановлення факту родинних відносин; 2) визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
При цьому, позовна заява від 10.05.2024 не містить виклад обставин та мотивів, з огляду на які об`єднано вимоги про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в одному позові.
Так, під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, які пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.
Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.
Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).
Об`єднані можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 р. у справі № 911/414/18 (провадження № 12-231гс18).
Отже, однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів), або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови від 12.06.2009 р. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).
Суд зауважує, що заявлені позивачем вимоги про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини не пов`язані між собою предметом доказування та не є основною та похідною одна від іншої, та їх вирішення не залежить від вирішення одна від одної.
Крім того, вимога про встановлення факту родинних відносин підлягає розгляду судом в порядку окремого провадження за місцем проживання позивача (глава 6 ЦПК України), а позовна вимога про визначення додаткового строку для прийняття спадщини розглядається в порядку загального позовного провадження за місцем знаходження спадкового майна (п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України), що ускладнює розгляд справи.
Поряд з цим, суд звертає увагу позивача та його представника, що вимога про встановлення факту родинних відносин розглядається судом в порядку загального позовного провадження, якщо між сторонами (спадкоємцями) існує спір про право у справах про спадкування (п. 2 Постанови №7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року).
Натомість, у поданій до суду позовній заяві від 10.05.2024 поряд з вимогою про встановлення факту родинних відносин заявлено вимогу про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Відтак, посилання представника позивача на правові висновки, викладені у постанові ВС від 03.11.2021 по справі № 691/1237/20, є недоречним, оскільки між сторонами у справах № 691/1237/20 та № 141/250/24 виникли відмінні за своїм змістом спірні правові відносини.
Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачу у випадку коли порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 188 цього Кодексу).
На підставі наведеного, враховуючи, що позивачем при зверненні до суду порушено правила об`єднання позовних вимог, суд вважає, що вказану заяву слід повернути позивачу.
Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Принагідно суд зауважує, що позивач не позбавлений права повторно звернутись до суду із двома окремими позовами про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини в установленому ЦПК порядку.
Керуючись ст.ст. 185, 188, 260, 353, 354 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та додані до неї документи повернути позивачу.
2. Примірник копії позовної заяви від 10.05.2024 долучити до матеріалів справи № 141/250/24.
3. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів після її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя С.В. Климчук