Провадження № 2-п/638/182/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Семіряд І.В.,

за участю секретаря Поддубкіної А.В.,

за участю

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Громова О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Харківської міської ради про перегляд заочного рішення за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про стягнення незадоволених вимог кредитора,-

встановив:

28.11.2024 представник Харківської міської ради Бабак О.В. звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення, яка мотивована тим, що ХМР заперечує проти позову ОСОБА_1 . ХМР просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення. З перших днів війни місто Харків, яке розташоване неподалік російсько- українського кордону потерпає від численних ракетно- бомбових обстрілів ворога, знаходячись майже в облозі. Ракетного удару зазнали адміністративні будівлі Харкова, корпуси вищих навчальних закладів, заклади середньої освіти, медичні заклади, багатоквартирні та приватні будинки, промислові аграрні підприємства та об`єкти критичної інфраструктури. 02.03.2022 російські війська вчинили обстріл будівлі ХМР, внаслідок чого виникла руйнація будівлі розташованих поблизу будівлі та безпосередньо повна або часткова руйнація конструкція у службових приміщеннях ХМР. На даний час відсутній доступ до приміщення, де знаходяться матеріали судових справ, в тому числі даної справи, працівники міської ради переведені на дистанційну роботу, що значно уповільнює виконання поставлених задач, зокрема підготовку процесуальних документів. Щоденно лунають сигнали повітряної тривоги, Харківська область перебуває у рекордсменах по кількості випадків оголошення тривоги. До початку військової агресії загальна кількість працівників юридичного департаменту становила 71 штатна посада, на теперішній час 47 посад, з яких на цей час працюють 22 особи, з них лише 16 уповноважені представляти інтереси міської ради. У період з 27.06.2024 (дати отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі) у м. Харкові щодня відбуваються масові ракетні, бомбові обстріли та атаки ударними дронами, що приводи до відключень електроенергії. За період з 27.06.2024 по 08.10.2024 у Харківській області повітряну тривогу оголошено 464 рази, загальна тривалість яких становила 835,1 год. Більше частину робочого часу діє повітряна тривога, що змушує працівників ХМР припиняти роботу та переходити до укриттів. ХМР є учасником 7000 справ. Ці обставини є непереборними та не залежать від волевиявлення ХМР, у зв`язку з чим просили вважати поважними причини пропуску строку на подання заяви. Також ХМР вказано, що ці ж причини завадили у поданні відзиву на позов. Окрім того, у заяві вказано, що судом при ухвалені рішення не враховано, що несплата позики не є майновою шкодою, а отже заборгованість за договором позики не підпадає під положення ст. 1231 ЦК України. матеріали справи не містять детальних розрахунків, з яких позивач виходив при обчисленні суми заборгованості пред`явленої ХМР. Судом не встановлено коли саме ОСОБА_2 отримав кошти, не надав суду розписку ОСОБА_2 , що він дійсно отримав кошти, не з`ясовано походження коштів ОСОБА_1 , чим мав він взагалі такі кошти, не встановлено чи відбувалась передача коштів. У зв`язку з чим ХМР вважає, що заочне рішення підлягає скасуванню, а справа призначенню до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду заяву про перегляд заочного рішення передано судді Семіряд І.В.

У судовому засіданні позивач ОСОБА_1 заперечував проти скасування заочного рішення, просив відмовити у задоволені заяви ХМР.

Представник відповідача Громов О.В. у судовому засіданні підтримав заяву про перегляд заочного рішення та просив задовольнити.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного:

Заочним рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова від 08.10.2024 позов ОСОБА_1 до ХМР про стягнення незадоволених вимог кредитора спадкодавця задоволено. Стягнуто з Харківської міської ради на користь ОСОБА_1 незадоволені вимоги кредитора спадкодавця у розмірі 527 156,50 грн, сплачену суму судового збору 4217,25 грн, а всього 531 373 (п`ятсот тридцять одна тисяча триста сімдесят три) грн 75 коп.

Заочне рішення набрало законної сили 19.11.2024.

Вказане заочне рішення направлено відповідачу через систему Електронний суд та отримано останнім 17.10.2024 (повний текст), про що свідчить довідка про доставку електронного документу.

Звертаючись до суду з заявою про перегляд заочного рішення відповідач зазначає, що не мав змоги вчасно відреагувати на позов, оскільки м. Харків постійно перебуває під ракетно- бомбовими ударами, лунають тривоги.

Відповідач вказує, що судом при ухваленні заочного рішення не враховано, що несплата позики не майновою шкодою, а отже заборгованість за договором не підпадає під положення ст. 1231 ЦК України, не враховано позицію Верховного Суду, висловлено у постанові 922/2728/23. Окрім того, судом не встановлено коли саме ОСОБА_2 отримав грошові кошти, не перевірено, що договір позики підписано ОСОБА_2 та не з`ясовано походження коштів у ОСОБА_1 .

Відповідно до ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Суд приходить до висновку, що відповідачем не зазначено та не доведено належними доказами, що докази, на які він посилається у заяві про перегляд заочного рішення мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Посилання відповідача постанову Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №916/2583/21 та на постанову Верховного Суду від 05.06.2024 №922/2728/23 не може бути прийнято судом до уваги та підставою для скасування заочного рішення, адже вказані постанови не релевантними щодо обставин у цій справі та стосуються правовідносин, які виникли на підставі ЗУ «Про іпотеку».

Також не можуть бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача, що судом не встановлено чи отримував ОСОБА_2 кошти та коли саме отримував. Підписаний ОСОБА_2 договір позики підтверджує як факт укладення договору позики та зміст умов цього договору, так і факт отримання ним від ОСОБА_1 грошової суми та обов`язок її повернути. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 16 січня 2019 року при розгляді справи № 388/1354/17-ц, у якому зазначено, що письмова форма договору позики унаслідок його реального характеру є доказом не лише факту укладання договору, але й факту передачі грошової суми позичальнику.

Оскільки, докази, на які посилається відповідач в обґрунтування заяви про перегляд заочного рішення, були предметом дослідження суду при заочному розгляді справи та враховані при її вирішені, суд вважає, що є всі підстави для відмови у скасуванні заочного рішення суду.

Інших доказів ХМР не надано та матеріали справи не містять.

Судом враховано, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення від 29.10.2015 у справі «Ustimeтko v. Ukraine», п.46)».

Відповідно до п.1 ч.3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Згідно з ч.4 ст.287 ЦПК України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Приписами ч.3 ст. 284 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Оскільки відповідачем доведено, що строк для подання заяви про перегляд заочного рішення пропущено з поважних причин, суд приходить до висновку про поновлення пропущеного строку.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що строк для звернення з заявою про перегляд заочного рішення може бути поновлений.

Керуючись ст.ст.287,288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Поновити відповідачу Харківській міській раді пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

У задоволенні заяви Харківської міської ради про перегляд заочного рішення за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про стягнення незадоволених вимог кредитора відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Повний текст ухвали виготовлено 10.12.2024.

Суддя І.В. Семіряд