Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/7123/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.10.2024 м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у особі головуючого судді А.А.Надопта, секретар судового засідання С.С.Онисько, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Виноградів цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , зацікавлена особа: Королівська селищна рада, про встановлення факту, що має юридичне значення-

В С Т А Н О В И В :

Заявник звернулася у Виноградівський районний суд із заявою до зацікавленої особи: Виноградівської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення.

Заява мотивована тим, що 26 січня 2013 року у виконкомі Чернянської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області України було зареєстровано шлюб між заявником ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що зроблено актовий запис за №2. Після укладення шлюбу заявниця змінила прізвище із « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 »

Обгрунтовуючи свої вимоги заявниця вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в Вроцлав Республіка Польша у них народилася дочка ОСОБА_5 , що стверджується свідоцтвом про народження. Після народження дочки і повернення додому вона звернулася до Королівської селищної ради з метою оформлення та отримання допомоги при народженні дитини та по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, однак у оформленні пакету документів їй в усній формі було відмовлено на тій підставі, що у свідоцтві про народження дочки ім"я матері та батька записано як ОСОБА_6 (без зазначення по батькові) та ОСОБА_7 (без по батькові), що не відповідає паспортним даним. За паспортними даними громадянина України вона записана як " ОСОБА_8 ". За паспортними даними громадянина України . чоловік записаний як " ОСОБА_9 ". Дані розбіжності зумовлені тим, що народження дитини було зареєстровано в Польській Республіці Врацлаві по місцю її народження і дані розбіжності на даний час є для них є перешкодою в оформленні та призначенні допомоги при народженні дитини та допомоги по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, а відтак заявниця просить суд її заяву задоволити та встановити той факт, що вона ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка АДРЕСА_1 та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований в АДРЕСА_2 і мешканець АДРЕСА_1 , які в свідоцтві про народження дочки ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , записані як " ОСОБА_6 " та " ОСОБА_7 " є рідними матір`ю та батьком дитини ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка народилася Республіка Польща Вроцлав.

В судове засідання заявник та його представник не з`явилися, проте в подали до суду заяву від 25.10.2024р., в якій просили справу розглянути без них, свої вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, наведених у заяві та просили такі задоволити; ОСОБА_2 та представник Королівської селищної ради в судове засідання також не з`явилися, про місце і час розгляду справи у суді повідомлені належним чином, подали до суду заяву від 25.10.2024р., в якій просили справу розглянути без них, вимоги підтримали в повному обсязі з підстав, наведених у заяві та просили такі задоволити, а відтак суд вважає, що розгляд справи можна провести без його участі на підставі наданих сторонами доказів.

З приводу неявки сторін в судове засідання суд зазначає, що за змістом ч.2 ст.43 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

У справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Креуз проти Польщі" Європейський суд з прав людини роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіряючи поважність причин неявки в судове засідання сторін, суд встановив, що сторонам надсилались судові повістки про виклик в судове засідання на адреси, засоби зв`язку, які зазначено в позовній заяві, однак сторони жодного разу не з`явились і не повідомляли суд про поважність причин неявки в судові засідання. Така поведінка сторін суперечить приписам статей 43, 44 ЦПК України, а тим більше що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З метою запобігання безладному руху справи з врахуванням особливостей судового процесу, та зважуючи на те що сторони нових доказів ніж ті що подано до суду не зможуть подати і такі слід вважати достатніми для вирішення заявлених позовних вимог, то зазначене на думку суду щодо розгляду справи за відсутності сторін не вплине на своєчасний розгляд справи та не призведе до порушення процесуальних прав сторін у спірних правовідносинах.

Оскільки явка сторін не була визнана судом обов`язковою, а обставини справи з урахуванням позовних вимог та поданих сторонами доказів судом можливо встановити у повному обсязі, то на підставі приписів ЦПК неявка сторін, не перешкоджає розгляду справи в даному судовому засіданні.

Так, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК Україниу зв`язку з розглядом справи за відсутності сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, дослідивши матеріали справи у їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає заяву підставною та обґрунтованою, яка підлягає до повного задоволення із-за таких міркувань.

Статтею 6 Європейської Конвенції з прав людини та основоположних свобод 1950р. кожен має право на справедливий та публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановлений законом, який вирішить спір щодо його права та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Суди, відповідно до ч.1 ст.19 ЦПК України, розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Частиною 1 ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя (ст.5 ч.1 ЦПК), суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Завданнями цивільного судочинства (ст.2 ЦПК) є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Так, оцінка зібраних по справі доказів має здійснюватися за правилами, передбаченими ст.89 ЦПК України з врахуванням положень ст.ст.76-88 ЦПК України. Відповідно до вимог ст.ст.12,13,78,81,82 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, кожна сторона зобов`язані довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, доказування не може ґрунтуватись на припущення. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.

Згідно зі ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

В судовому засіданні достовірними та належними доказами встановлено, що 26 січня 2013 року у виконкомі Чернянської сільської ради Виноградівського району Закарпатської області України було зареєстровано шлюб між заявником ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , про що зроблено актовий запис за №2. Після укладення шлюбу заявниця змінила прізвище із « ОСОБА_3 » на « ОСОБА_4 ». ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Вроцлав, Республіка Польша у них народилася дочка ОСОБА_5 , що стверджується свідоцтвом про народження. Після народження дочки і повернення додому заявниця звернулася до Королівської селищної ради з метою оформлення та отримання допомоги при народженні дитини та по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, однак у оформленні пакету документів їй в усній формі було відмовлено на тій підставі, що у свідоцтві про народження дочки ім`я матері та батька записано як ОСОБА_6 (без зазначення по батькові) та ОСОБА_7 (без по батькові), що не відповідає паспортним даним. За паспортними даними громадянина України вона записана як " ОСОБА_8 ". За паспортними даними громадянина України . чоловік записаний як " ОСОБА_9 ". Дані розбіжності зумовлені тим, що народження дитини було зареєстровано в Польській Республіці Врацлаві по місцю її народження і дані розбіжності на даний час є для них є перешкодою в оформленні та призначенні допомоги при народженні дитини та допомоги по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку

Статтею 315 ЦПК України наведено перелік фактів, що мають юридичне значення, справи про встановлення яких розглядаються судом.

У відповідності до вимог ст.315 ЦПК України, суди розглядають справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а згідно п.п.1,6, ч.І ст.315 ЦПК України - про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім"я. по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі , не збігаються з ім"ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначені у свідоцтві про народження або паспорті.

Статтею 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Розглядаючи вказану справу на підставі наведених і встановлених у судовому засідання фактів суд констатує, що вони регулюються правовідносинами, визначеними нормами Цивільного кодексів України.

Отже, встановивши, що встановлення факту родинних відносин, має для заявника юридичне значення, оскільки від цього залежить реалізація її права на призначення допомоги при народженні дитини та отримання допомоги по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, то суд вважає, що дана заява підлягає до задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.2-5, 10, 12, 13, 18, 81, 144, 223, 247, 293, 259, 263-265, 315 ЦПК України, суд:

В И Р І Ш И В :

Заяву ОСОБА_14 до зацікавленої особи: Виноградівської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканка АДРЕСА_1 та ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований в АДРЕСА_2 і мешканець АДРЕСА_1 , які в свідоцтві про народження дочки ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , записані як " ОСОБА_6 " та " ОСОБА_7 " є рідними матір`ю та батьком дитини ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка народилася Республіка Польща, м.Вроцлав.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду .

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий А. А. Надопта