Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 281/1/23
Провадження № 2/279/36/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Шульги О.М., з секретарем Райвахівській Л.В., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені цивільну справу №281/1/23 за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Дубенчук Михайло Вікторович, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, спадкодавець за заповітом ОСОБА_5 . Після смерті спадкодавця за законом, відкрилася спадщина, на належну йому земельну ділянку загальною площею 0.3759 га, яка розташована на території Кремнянської сільської ради Коростенського району (до перейменування Лугинського району) Житомирської області.

Окрім неї спадкоємцями першої черги є її рідні сестри: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Прийняття рішення по даній справі, може вилинути на їх права, щодо спадкового майна, тому вони залучені до даної справи в якості відповідачів, так як у порядку передбаченому чинним законодавством України в зазначеному порядку, також з-за умови неприйняття нею спадщини, мають право за певних умов на спадкове майно.

У встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, яка відкрилась з моменту смерті спадкодавця за законом, тому що вважала, що прийняла спадщину. Так, як у неї в наявності з дня смерті є оригінал правовстановлюючого документу на спадкове майно та наявний оригінал заповіту. Після смерті свого батька вона перебувала в стресовому стані, періодично хворіла, тому не мала змоги звернутись до органів нотаріату з заявою про прийняття спадщини.

Інтересу до спадкового майна вона ніколи не втрачала. Вважає, що нею не дотримано визначений порядок прийняття спадщини, та як наслідок строк для прийняття спадщини нею пропущений з поважних причин.

Просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю в два місяця, починаючи з дня набуття рішенням чинності для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті спадкодавця за заповітом ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Представник позивача, адвокат Дубенчук М.В. подав заяву в якій зазначив, що позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує.

Відповідач ОСОБА_3 в наданій суду заяві зазначила, що позовні вимоги не визнає, і просить в задоволенні позову відмовити.

Представник відповідача ОСОБА_2 , адвокат Іщук А.В., позовні вимоги не визнала і просила відмовити в задоволенні позову. Свою позицію виклала в наданій письмовій заяві.

Відповідач ОСОБА_4 просила розгляд справи проводити у її відсутності. Проти позовних вимог не заперечила.

За таких обставин, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 87 років в с.Кремно, Лугинського району, Житомирської області помер ОСОБА_5 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 виданим повторно 13.02.2008 року.

З довідки виданої виконкомом Лугинської селищної ради сіл Кремно, Леонівка Лугинського району Житомирської області слідує, що ОСОБА_5 ( так прізвище зазначено у документі) на день смерті, тобто станом на ІНФОРМАЦІЯ_3 , проживав та був зареєстрований один за адресою АДРЕСА_1 . Підставою для видачі даної довідки став запис у погосподарській книзі №5 від 01.01.2001 - 2005 роки.

03.02.1999 року ОСОБА_5 склав заповіт, який був посвідчений секретарем виконкому Кремнянської сільської ради народних депутатів Лугинського району Житомирської області ОСОБА_6 .

Зі змісту заповіту слідує, що ОСОБА_5 все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, заповів своїй дочці ОСОБА_1 , яка проживає у місті Житомирі.

Відомості про те, що вказаний заповіт було змінено або скасовано в справі відсутні.

В той же час наявні спадкоємці першої черги по закону : ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які залучені позивачем до участі у справі в якості відповідачів.

22.12.2022 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Коростенського районного нотаріального округу Можарівської Наталії Володимирівни з питання оформлення спадкових прав за заповітом після смерті ОСОБА_5 , та отримала на своє звернення постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за №278/86/202 від 22.12.2022 року. Підставою відмови зазначено пропуск строку, встановленого ст.1270 ЦК України на подачу заяви про прийняття спадщини.

З листа Другої коростенської державної нотаріальної контори №526/01-16 від 07.10.2023 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру слідує, що після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , спадкова справа не заводилась, спадкоємці до нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини (відмову від спадщини) не звертались.

Так, частиною першою статті 1269, частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Процедура подання заяви про прийняття спадщини визначена Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, відповідно до якого заяви про прийняття спадщини подаються спадкоємцем особисто нотаріусу за місцем відкриття спадщини у письмовій формі.

Заява про прийняття спадщини підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів. Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку. Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини. У таких випадках конверт підшивається у спадкову справу.

Зазначене свідчить про те, що заява про прийняття спадщини має бути виконана (написана) спадкоємцем особисто, однак подана може бути безпосередньо спадкоємцем до нотаріуса або направлена йому засобами поштового зв`язку, при цьому справжність підпису спадкоємця може бути посвідчена нотаріально або не посвідчена нотаріально. Відсутня і заборона того, що така заява не може бути доставлена до нотаріуса представником спадкоємця, оскільки заборона стосується лише написання такої заяви представником від імені спадкоємця.

Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину.

Згідно ст.1272 ч.3 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (абз.6 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року). Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини обґрунтовується обставинами, які не можна віднести до об`єктивних, непереборних чи істотних труднощів, що перешкоджали подачі заяви про прийняття спадщини.

Отже, суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Таким чином, з огляду на час смерті спадкодавця (минуло майже 20 років), вказані причини пропуску для подання заяви про прийняття спадщини, які не є такими, що пов`язані з істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено, що пропуск строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 мав місце з поважних причин, тому підстави для задоволення позову відсутні.

Такий висновок суду узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 26 вересня 2012 року у справі № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 13.03.2020 року у справі №314/2550/17, від 12.11.2018 року у справі №136/200/17, від 30.07.2020 року у справі №172/888/18, від 26.06.2019 року у справі №565/1145/17, від 11.11.2020 року у справі №750/262/20, від 13.12.2018 року у справі №459/295/16, від 11.07.2018 року у справі №381/4482/16-ц.

Керуючись ст.ст.4, 76 - 89, 200, 206, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354, 355 ЦПК України, ст. ст.1269, 1270, 1272 ч.3 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", -

У Х В А Л И В :

В задоволенні позову ОСОБА_1 , інтереси якої представляє адвокат Дубенчук Михайло Вікторович, до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Представник позивача адвокат Дубенчук Михайло Вікторович, місце знаходження: АДРЕСА_3 , свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії ЖТ №001122 від 31.10.2019 року.

Відповідач ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Представник відповідача адвокат Іщук Аліна Володимирівна, місце знаходження: 11301, смт.Лугини, вул. М.Грушевського, 2, літ. А, Житомирська обл., свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю серії №000605 від 29.05.2020 року.

Відповідач ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_5 .

Відповідач - ОСОБА_4 , АДРЕСА_6 .

Суддя: О.М.Шульга