УХВАЛА

22 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 742/191/23

провадження № 61-11091ск24

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Чернігівського апеляційного суду від 08 липня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства «Чернігівобленерго» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

В С Т А Н О В И В:

26 липні 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Чернігівського апеляційного суду від 08 липня 2024 року.

Ухвалою Верхового Суду від 29 серпня 2024 року касаційну скаргу

ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме заявнику необхідно подати виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 ЦПК України, та надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи, а саме зазначити свої дані щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків, номерів засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), наявності або відсутності електронного кабінету та ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування, уточнити прохальну частину відповідно до вимог статті 409 ЦПК України та сплатити судовий збір.

Вимоги ухвали Верховного Суду від 29 серпня 2024 року заявник виконала частково.

ОСОБА_1 подала до Верховного Суду уточнену касаційну скаргу, у якій зазначила, що у неї відсутні данні щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків, номерів засобів зв`язку, адресу електронної пошти. Також зазначила, що ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування наявні у матеріалах справи.

Крім цього, ОСОБА_1 уточнила прохальну частину касаційної скарги та просила суд касаційної інстанції скасувати ухвалу Чернігівського апеляційного суду від 08 липня 2024 року та передати справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Пунктом 3 частини першої статті 392 ЦПК України передбачено, що у касаційній скарзі повинного бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).

У касаційній скарзі заявник не зазначає відомості про відповідачів, а саме ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України встановлено, що до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

З огляду на викладене, заявнику необхідно подати нову редакцію касаційної скарги, у якій уточнити відомості щодо осіб, які беруть участь у справі та надати копію касаційної скарги.

Також, заявник заявила клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, у зв`язку з тим, що у останньої відсутні кошти для сплати.

Відповідно до акта Верховного Суду Суд від 21 жовтня 2024 року № 997 встановлено, що під час розкриття конверта, отриманого поштою виявлено відсутність документа, зазначеного у додатках до касаційної скарги у справі

№ 742/191/23, яка надійшла від ОСОБА_1 , а саме документа, що підтверджує звільнення від сплати судового збору.

Клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Згідно з частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (див. постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Верховний Суд зауважує, що обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний майновий стан заявника для відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 20 квітня 2023 року у справі

№ 990/13/23 зазначено, що документ з Державного реєстру фізичних

осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу.

Верховний Суд зауважує, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Таким чином, заявнику необхідно надати належні документи на підтвердження права на звільнення від сплати судового збору (наприклад, довідка про доходи за календарний рік, який передує року подання до суду касаційної скарги, довідка про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка з органу Пенсійного фонду України, тощо) або сплатити судовий збір за подання касаційної скарги.

Частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до статті 258 ЦПК України судовими рішеннями є: ухвали, рішення, постанови, судові накази.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено на 2024 рік прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2024 року - 3 028 грн.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору при зверненні з апеляційною і касаційною скаргою на ухвалу суду; заяви про приєднання до апеляційної чи касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (605,60 грн).

Оскільки предметом оскарження у вказаній справі є ухвала Чернігівського апеляційного суду від 08 липня 2024 року, яка оскаржується заявником, яка в свою чергу є фізичною особою, останній необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 605,60 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 слід сплатити суму судового збору у розмірі 605,60 грн за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, який має бути перераховано або внесено за наступними реквізитами: отримувач коштів ? ГУК у місті Києві/Печерський район/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; призначення платежу - «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу. За частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог цього Кодексу щодо форми і змісту, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав продовження строку для усунення вказаного вище недоліків касаційної скарги.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Чернігівського апеляційного суду від 08 липня 2024 року, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко