Провадження № 2/185/1193/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2024 року м. Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Луганської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суд

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Луганської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в якій просить суд визначити їй додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 зазначила, що вона є рідною дочкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Рішенням Вільнянського районного суду Запорізької області від 30 травня 2023 року встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце смерті: м. Луганськ, Україна, дата смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2 , та видано відповідне свідоцтво про смерть батька. Після смерті батька залишилося спадкове майно. ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_1 , як спадкоємиця першої черги за законом, звернулась із заявою до державного нотаріуса Першої Івано-Франківської державної нотаріальної контори Дмитрук С.Д. про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Проте, державним нотаріусом Першої Івано-Франківської державної нотаріальної контори Дмитрук С.Д. було повідомлено заявниці, що вона пропустила шестимісячний строк на подачу заяви про прийняття спадщини, а саме, 17 днів, тому їй було запропоновано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання відповідної заяви про прийняття спадщини. Вважає, що вона пропустила строк для прийняття спадщини після смерті батька, з поважних причин, так як зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з військовою агресією на даний час проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та була вимушена звертатися до суду для встановлення факту смерті її батька, який помер на непідконтрольній Україні території, збирати певні документи для прийняття спадщини, що потім ускладнило її звернення до нотаріальної контори.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду від 14 грудня 2023 року було відкрито провадження у цивільній справі у порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду від 12 березня 2024 року було закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

У судове засідання позивач не з`явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить суд їх задовольнити, не заперечує проти ухвалення заочного рішення.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини не явки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не надав.

Суд, на підставі ст. 281 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню за наступного.

ОСОБА_1 (дівоче прізвище ОСОБА_3 ), ІНФОРМАЦІЯ_5 , позивачка по справі, є рідною дочкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , як вбачається зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 09 вересня 1975 року відділом ЗАГС м. Торез Донецької області, де в графі «Батько» зазначений російською мовою « ОСОБА_4 ».

Відповідно до свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_2 , виданого відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Луганську Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_5 змінила прізвище на « ОСОБА_6 ».

Рішенням Вільнянського районного суду Запорізької області від 30 травня 2023 року по цивільній справі № 314/2335/23 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Вільнянський відділ ДРАЦС у Запорізькому районі Запорізької області Південне міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про встановлення факту смерті особи на тимчасово окупованій території України, встановлено факт смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце смерті: м. Луганськ, Україна, дата смерті - ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На підставі рішення суду від 30 травня 2023 року, видано 30 серпня 2023 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Івано-Франківську Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції свідоцтво, серії НОМЕР_3 про смерть ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , залишилося спадкове майно.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_1 , як спадкоємиця першої черги за законом, звернулась із заявою № 1090/02-14 до державного нотаріуса Першої Івано-Франківської державної нотаріальної контори Дмитрук С.Д. про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Проте, відповідно до інформаційного листа за вих. № 1709 від 28.11.2023 року, державним нотаріусом Першої Івано-Франківської державної нотаріальної контори Дмитрук С.Д. було повідомлено заявниці, що вона пропустила шестимісячний строк на подачу заяви про прийняття спадщини, а саме, 17 днів, тому їй було запропоновано звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання відповідної заяви про прийняття спадщини.

Загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер, й інші джерела правового регулювання, насамперед, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, виявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20).

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє приватне (цивільне) право повністю або частково. Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких приватних (цивільних) прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

Відсутність порушеного, невизнаного або оспореного відповідачем приватного (цивільного) права (інтересу) позивача є самостійною підставою для відмови в позові.

В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 травня 2018 року в справі № 304/1648/14-ц (провадження № 61-6953св18).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Початок перебіг строку для прийняття спадщини починається з наступного дня після відповідної календарної дати, тобто строк для прийняття спадщини має обчислюватись з наступного дня після дня смерті особи або оголошення її померлою. При визначенні кінцевого дня строку слід ураховувати, що правила частини п`ятої статті 254 ЦК України поширюються на будь-які сфери цивільно-правового регулювання і стосуються будь-яких суб`єктів цивільних правовідносин. Тому коли останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день (див. постанову постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19 (провадження № 61-7013св20).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Дані висновки містяться у постанові Верховного Суду у справі №554/356/21 від 22 березня 2023 року.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Подібний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20).

Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України №2102-ІХ, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан. Дія воєнного стану станом на день розгляду позову продовжена.

Вирішуючи питання про поважність причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини, суд враховує, що ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з військовою агресією на даний час проживає за адресою: АДРЕСА_2 , та була вимушена звертатися до суду для встановлення факту смерті її батька, який помер на непідконтрольній Україні території, збирати певні документи для прийняття спадщини, що потім ускладнило її звернення до нотаріальної контори.

Суд наголошує, що виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Враховуючи встановлені обставини справи, а також наведені позивачем причини несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини, які свідчать про наявність об`єктивних та істотних труднощів у питанні подання заяви про прийняття спадщини, суд, з урахуванням захисту інтересів позивача у реалізації прав на спадкування за законом, дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для визначення позивачці додаткового строку, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 280-284, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Луганської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити у повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_4 , додатковий строк, тривалістю три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 .

Відповідач Луганська міська рада, місцезнаходження: Луганська область, м. Луганськ, вул. Коцюбинського, буд. 14, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 26070794.

Суддя В.М. Бондаренко