Провадження № 2/537/979/2024
Справа № 536/957/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.05.2024 року суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Хіневич В.І., розглянувши матеріали позовної заяви «Сучасний Факторинг» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

встановив:

Позивач звернувся до суду із позовною заявою, де просить суд ухвалити рішення, яким стягнути з ОСОБА_1 на його користь заборгованість у розмірі 60366,34 грн. за кредитним договором №5 та судові витрати в сумі 2684,00 грн.

Суддя, перевіривши матеріали позову, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

В порушення вказаних вимог позивачем додано до позовної заяви довідку про стан заборгованості, при цьому не надано самого розрахунку заборгованості.

Згідно абз. 1,2, ч.6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електроний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Як вбачається з позовної заяви, в порушення ч.6 ст. 14 ЦПК України, позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Сучасний Факторинг» не зареєстрував електронний кабінет.

Частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру поданої юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ЗУ «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений на рівні 3028 грн.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивач звернувся до суду з однією вимогою майнового характеру.

При цьому, позивачем долучено платіжний документ про сплату судового збору в розмірі 2684,00 грн., тоді як до сплати підлягає 3028 грн.

Таким чином, вбачається, що позивачем не додано до позовної заяви документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірах та порядку встановленому ЗУ «Про судовий збір» та не вказано про підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Тож, позивачу слід доплати судовий збір в сумі 344,00 грн. (3028 - 2684)= 344.

Відповідно до частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для виправлення вищезазначених недоліків.

Керуючись статтями 175, 185 Цивільного процесуального кодексу України, суд

постановив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний Факторинг» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення, зазначених в ухвалі суду недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений строк він виконає вимоги, визначені статтею 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. І. Хіневич