справа № 285/6208/24
провадження у справі № 2-о/0285/224/24
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

12 грудня 2024 року м. Звягель

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Мозговий В.Б., під час вивчення заяви ОСОБА_1 , зацікавлені особи ОСОБА_2 , Чижівська сільська територіальна громада в особі Чижівської сільської ради Звягельського району Житомирської області про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини,

в с т а н о в и в :

Заявниця ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а саме: встановити факт постійного проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом з спадкодавцем ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , на час відкриття спадщини за адресою АДРЕСА_1 .

При вирішенні питання про можливість відкриття провадження у справі, суддя дійшов висновку про необхідність відмовити у відкритті провадження, з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до пункту 7 частини другої статті 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, перелік яких визначенийчастиною першою статті 315 ЦПК України

Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети ні.

Окреме провадження - це одностороннє провадження, в якому відсутній спір про право.

Як роз`яснює у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку. (постанова ВС від 22.09.2021 р. справа № 227/3750/19)

Із заявлених заявницею вимог вбачається спір про право, оскільки встановлення вказаного факту пов`язане з оформленням права власності на земельну ділянку після смерті ОСОБА_4 , і у заявниці існують перешкоди в оформленні права на спадкове майно, яке не було належним чином оформлено її матір`ю за життя, після смерті ОСОБА_4 (бабуся заявниці). Крім того, як вбачається зі змісту заяви, крім заявниці є ще одна спадкоємиця ОСОБА_2 , яка також має право заявити свої права на земельну ділянку, як спадкоємець після смерті її матері ОСОБА_3 та бабусі ОСОБА_4 ..

Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути, зокрема, визнання права (пункт 1 частини другої статті 16 ЦК України).

Тлумачення пункту 1 частини другої статті 16 ЦК України свідчить, що по своїй суті такий спосіб захисту як визнання права може застосовуватися тільки тоді, коли суб`єктивне цивільне право виникло і якщо це право порушується (оспорюється або не визнається) іншою особою.

Такий спосіб захисту як визнання права може застосовуватися для захисту (невизнання чи оспорювання) різноманітних приватних прав (зобов`язальних, речових, виключних, спадкових, права на частку в спільній частковій власності і т. д.). По своїй суті такий спосіб захисту як визнання права охоплює собою і визнання права відсутнім (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 19 лютого 2024 року у справі № 567/3/22 (провадження № 61-5252сво23)), постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 22 квітня 2024 року в справі № 346/2744/21 (провадження № 61-10543сво23)).

Касаційний суд у своїй постанові від 11.09.2024 року у справі №642/4502/17 акцентував увагу, що для визнання права власності за спадкоємцем законодавцем не передбачено обов`язкового пред`явлення окремої позовної вимоги про встановлення факту прийняття спадщини спадкодавцем. Тобто, така обставина (факт прийняття спадщини спадкодавцем, проживання із спадкодавцем), у разі пред`явлення позову про визнання права власності за спадкоємцем, встановлюється під час розгляду такого позову.

У відповідності з вимогами ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право.

Зважаючи на викладені положення норм законодавства, заявлені вимоги, суддя прийшов до висновку про необхідність відмовити у відкритті провадження.

Відповідно до ст 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разівідмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, апеляційного та касаційного провадження у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 293, 315, 353 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкриті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , зацікавлені особи ОСОБА_2 , Чижівська сільська територіальна громада в особі Чижівської сільської ради Звягельського району Житомирської області про встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Роз`яснити про право на звернення в порядку позовного провадження, шляхом подання до суду позовної заяви в загальному порядку, з дотриманням правил територіальної підсудності.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею відповідно до частини 2 статті 261 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Житомирського суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Суддя