Справа № 723/5047/23
Провадження № 2/723/386/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2024 року м.Сторожинець

Сторожинецький районний суд

Чернівецької області в складі:

головуючого судді Яківчика І.В.

за участю секретаря

судового засідання Крупчак М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Сторожинець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в особі представника позивача ОСОБА_2 до Сторожинецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , в особі представника позивача ОСОБА_2 звернулась в суд з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовує наступними обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , і після його смерті відкрилася спадщина, що складається з домоволодіння та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . При житті згадане домоволодіння та земельну ділянку ОСОБА_3 заповів позивачу ОСОБА_1 . У встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь та перебувала за кордоном.

Враховуючи вищевказані обставини, позивач просить постановити рішення, яким визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в шість місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач в судове засідання не з`явилася, її представник ОСОБА_2 подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності позивача та його представника.

Відповідач Сторожинецька міська рада свого представника в судове засідання не направила, подала до суду клопотання, в якому просила розглянути справу без участі представника Сторожинецької міської ради, прийняття остаточного рішення залишила на розсуд суду.

Відповідно до ст. 247 ч. 2 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін на підставі наданих позивачем матеріалів та розглянути її без фіксації судового процесу.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 .

Після його смерті відкрилася спадщина, що складається з житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , належного спадкодавцю на підставі витягу про Державну реєстрацію прав номер витягу 32111959 серія СЕА №462522 від 21.11.2011 року та земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку згідно свідоцтва на право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 індексний №33682264 від 16.02.2015 року.

При житті домоволодіння та земельну ділянку ОСОБА_3 заповів позивачу ОСОБА_1 . Заповіт був складений 08.02.2022 року, посвідчений старостою Комарівського старостинського округу і зареєстрований в реєстрі за №5-08. Вказаний заповіт не змінювався та не скасовувався, про що свідчить відповідна відмітка на ньому.

Як зазначає позивач, у встановлений ст.1270 ЦК України шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, так як була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, і про наявність заповіту позивачу випадково стало відомо від сусідки, коли ОСОБА_1 перебувала за кордоном, а саме в республіці Польща. По прибуттю в Україну позивач відразу звернулась до приватного нотаріуса Чернівецького районного нотаріального округу із заявою про прийняття спадшини за заповітом.

Частиною першою статті 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Верховний Суд України у постанові від 06.09.2017 року у справі № 6-496цс17 виклав правовий висновок, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Оскільки позивач була необізнана про наявність заповіту, складеного на її користь, позивачем з поважних причин пропущено строк прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 26.06.2019 року у справі № 565/1145/17.

З наведених вище підстав суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 16, 1216, 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 247 ч. 2, ст. 258, 259, 263-265, 354 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в особі представника позивача ОСОБА_2 до Сторожинецької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк терміном в шість місяців з моменту набрання судовим рішенням законної сили для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду через Сторожинецький районний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя Сторожинецького районного суду: Іван ЯКІВЧИК