МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"08" травня 2024 р. Справа № 370/1311/16-ц

Макарівський районний суд Київської області у складі головуючого судді Білоцької Л.В., із секретарем Хоменко О.В., під час розгляду у відкритому підготовчому засіданні у порядку загального позовного провадження у залі суду у смт Макарів Київської області цивільної справи за позовом

першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації, Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі директора філії «Макарівське лісове господарство» державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» до Бучанської районної державної адміністрації Київської області та ОСОБА_1 , треті особи на стороні відповідачів, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання незаконними і скасування розпоряджень, визнання недійсними державних актів на право власності на землю та повернення землі,

в с т а н о в и в:

У підготовчому засіданні на обговорення поставлено заяву керівника Київської обласної прокуратури Грабця І.Н. про залучення співвідповідача ОСОБА_8 та зміну предмету позову, посилаючись на те, що предметом даного позову є визнання недійсним розпорядження Макарівської районної державної адміністрації, державних актів, а також витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння. Проте, згідно правових висновків Верховного Суду, викладених у подібних правовідносинах у постанові від 22.01.2020 у справі № 911/1050/19, позивач у межах розгляду справи про витребування земельних ділянок з чужого володіння на підставі статті 388 Цивільного кодексу України вправі посилатися, зокрема, на незаконність розпорядження Макарівської районної державної адміністрації, без заявлення вимоги про визнання його недійсним, оскільки таке розпорядження за умови його невідповідності закону не тягне правових наслідків, на які він спрямований. Як наслідок, у даному позові вимоги про визнання недійсним розпорядження та державних актів на право власності на земельні ділянки не є ефективним способом захисту у спірних правовідносинах. Задоволення таких вимог не призведе до безпосереднього відновлення порушених прав позивача. Крім того, опрацюванням даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що відповідачем у справі ОСОБА_1 після відкриття провадження відчужено на користь ОСОБА_8 : земельну ділянку з кадастровим номером :05:043:0012 площею 1,0000 га на підставі договору купівлі-продажу№ 1440 від 01.06.2021; земельну ділянку з кадастровим номером :05:043:0013 площею 0,9997 га на підставі договору купівлі-продажу № 62 від 18.01.2022; земельну ділянку з кадастровим номером :05:043:0016 площею 1,0000 га на підставі договору купівлі-продажу № 635 від 27.03.2021; земельну ділянку з кадастровим номером :05:043:0017 площею 1,000 га на підставі договору купівлі-продажу № 638 від 27.03.2021; земельну ділянку з кадастровим номером :05:043:0019 площею 0,9999 га на підставі договору купівлі-продажу № 1732 від 18.06.2021. З огляду на те, що після відкриття провадження у справі та до закриття підготовчого провадження змінився власник п`яти із шести спірних земельних ділянок, виникла необхідність зміни предмету позову в частині другої позовної вимоги прокурора щодо витребування земельних ділянок. Крім того, зважаючи на те, що наразі відповідач у справі ОСОБА_1 є власником лише однієї з шести спірних земельних ділянок, виникла необхідність залучити до участі у справі як співвідповідача ОСОБА_8 . Тому позовні вимоги зазначені в пункті 4 позовної заяви просив розглядати в наступній редакції: «Витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації: з незаконного володіння ОСОБА_1 земельну ділянку площею 1,0000 га з кадастровим номером :05:043:0015; з незаконного володіння ОСОБА_8 земельні ділянки площею 0,9997 га з кадастровим номером :05:043:0013; площею 1,0000 га з кадастровим номером :05:043:0016; площею 1,0000 га з кадастровим номером :05:043:0017; площею 0,9999 га з кадастровим номером :05:043:0019; площею 1,0000 га з кадастровим номером :05:043:0012, вартістю 321600 грн., які розташовані на території Макарівської селищної ради (колишня Колонщинська сільська рада) Бучанського району Київської області.

У підготовчому засіданні прокурор ОСОБА_9 заяву про залучення співвідповідача та зміну предмету позову підтримала та уточнила, що зміна предмету стосується лише позовної вимоги зазначеної в п. 4 позовної заяви, інші вимоги залишаються без змін.

Представник відповідача ОСОБА_10 проти задоволення заяви про залучення співвідповідача ОСОБА_8 та зміну предмету позову не заперечив.

Вислухавши учасників справи, розглянувши вказану заяву, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно- правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Враховуючи обґрунтування заяви про зміну предмету позову, суд приходить до висновку, що її слід прийняти до розгляду.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.

Враховуючи обґрунтування заяви про залучення співвідповідача, суд приходить до висновку про наявність підстав для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 49, 51, 259, 260, 261, 354-355 ЦПК України суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву керівника Київської обласної прокуратури Грабця І.Н. про залучення співвідповідача та зміну предмету позову задовольнити.

Залучити до участі у справі № 370/1311/16-ц як співвідповідача ОСОБА_8 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса проживання АДРЕСА_1 ).

Прийняти заяву про зміну предмету позову.

Роз`яснити відповідачам їх право протягом 15-денного строку з дня оголошення цієї ухвали на подання відзиву.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, а у судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, чи розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи - з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 09.05.2024 року.

Суддя Л.В. Білоцька