Справа №705/4807/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 травня 2024 року м. Умань
Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:
головуючого судді Годік Л.С.
секретар Давидяк І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно,
Адвокат Гребенюк С.А., який діє від імені та в інтересах позивача ОСОБА_1 , подав до суду позов до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно у порядку спадкування за законом. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла рідна сестра позивачки ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 . Спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 є її дочка ОСОБА_2 , проте за отриманням свідоцтва про право на спадщину за законом вона не зверталася. Тому позивачка, як спадкоємець другої черги, звернулася до приватного нотаріуса Животовської Н.Г. із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї сестри. Постановою приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Животовської Н.Г. від 11.09.2023 позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що відповідно до матеріалів спадкової справи № 21/2022 спадкоємцями майна ОСОБА_3 є сестра спадкодавця - ОСОБА_1 , у зв`язку з відмовою спадкодавця першої черги, матері спадкодавця - ОСОБА_4 , яка спадщину прийняла, про що подала заяву приватному нотаріусу; та дочка спадкодавця - ОСОБА_2 , яка спадщину прийняла, проживаючи разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Хоча спадкоємець ОСОБА_1 надала Акт про не проживання ОСОБА_2 за місцем її реєстрації у зв`язку з виїздом її за кордон у 2019 році, але питання про усунення від права на спадкування чи встановлення факту прийняття спадщини відноситься до компетенції суду, тобто це не входить до повноважень нотаріуса, у зв`язку з чим позивачка за вирішенням даного питання звернулася до суду.
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася.
Від представника позивачки - адвоката Гребенюка С.А. надійшла заява, в якій він підтримує заявлені позовні вимоги, просить їх задовольнити, справу розглядати у його відсутність та відсутність позивачки.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки не повідомила.
У справі достатньо матеріалів про правовідносини сторін, за таких обставин суд вважає, що справу можливо розглядати без участі відповідачки. Представник позивачки не заперечує проти заочного розгляду справи.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює судове рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .
Позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідною сестрою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є дочкою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується що підтверджується Свідоцтвом про народження ОСОБА_2 , серії НОМЕР_5 .
Відповідно до Договору дарування квартири від 19.11.2010 та Витягу про державну реєстрацію прав, ОСОБА_3 отримала в дар квартиру АДРЕСА_1 та одноособово нею володіла.
Відповідно до Довідки про реєстрацію місця проживання особи №438 від 30.01.2018 та відповіді виконавчого комітету Уманської міської ради №01/01-20/7863/01/465 від 13.09.2023, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , значиться зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідно до Акту про не проживання особи за місцем реєстрації, за підписом голови правління ОСББ «Вишиванка на Грушевського» та членів комісії, ОСОБА_2 , починаючи з 20.08.2019 фактично не проживає у квартирі АДРЕСА_1 , у зв`язку з виїздом за кордон.
Позивачка ОСОБА_1 , як спадкоємець після смерті ОСОБА_3 , як така, що бажає прийняти спадщину, звернулася до приватного нотаріуса Животовської Н.Г. із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї сестри у виді частки зазначеної квартири.
Постановою приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Животовської Н.Г. від 11.09.2023 ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з тим, що відповідно до матеріалів спадкової справи № 21/2022 спадкоємцями майна ОСОБА_3 , крім неї є дочка спадкодавця - ОСОБА_2 , яка спадщину фактично прийняла, оскільки проживала разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Заяви про відмову у прийняття спадщини вона не подавала.
Із постанови також вбачається, що спадкоємець ОСОБА_1 надала Акт про не проживання ОСОБА_2 за місцем її реєстрації у зв`язку з виїздом її за кордон у 2019 році, але питання про усунення від права на спадкування чи встановлення факту прийняття спадщини відноситься до компетенції суду і вирішення такого питання не входить до повноважень нотаріуса.
Відповідно до письмових пояснень ОСОБА_12 та ОСОБА_13 вказані особи проживають в одному під`їзді з ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день смерті ОСОБА_3 її дочка ОСОБА_2 з нею не проживала, на похорон до матері не приїжджала.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Статтею 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
Згідно ч.2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст. 1216 ЦК України - спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи. Для прийняття спадщини спадкоємцями встановлено строк у шість місяців з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК України).
Статтею 1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку у шість місяців, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, а також зі змісту постанови приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Животовської Н.Г. від 11.09.2023, фактично суть позовних вимог ОСОБА_1 полягає в усуненні відповідачки ОСОБА_2 від права на спадкування після смерті її матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимог, позивачкою наданий лише Акт про не проживання особи за місцем реєстрації, за підписом голови правління ОСББ «Вишиванка на Грушевського» та членів комісії та письмові пояснення ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , з яких вбачається, що ОСОБА_2 , починаючи з 20.08.2019 фактично не проживає у квартирі АДРЕСА_1 , у зв`язку з виїздом за кордон.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що в першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
В основі спадкування за законом знаходиться принцип черговості, який полягає у встановленні пріоритету прав одних спадкоємців за законом перед іншими. Кожна черга - це визначене коло осіб, з урахуванням ступеня їх близькості спадкодавцеві, яке встановлене законом на підставі припущення про те, що спадкодавець залишив би своє майно найближчим родичам, членам сім`ї, утриманцям і (або) іншим родичам до шостого ступеня споріднення (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 травня 2018 року в справі № 304/1648/14-ц (провадження № 61-6953св18)).
Суд зазначив, що ОСОБА_1 відповідно до статті 1262 ЦК України є спадкоємцем другої черги та бажає прийняти спадкове майно після смерті ОСОБА_3 , однак за наявності спадкоємця першої черги ОСОБА_2 спадкоємство ОСОБА_1 виключається.
Системне тлумачення положень статей 1258, 1259 та інших положень книги 6 ЦК України дозволяє стверджувати про необхідність розмежовувати такі правові конструкції як одержання права на спадкування наступною чергою (частина друга статті 1258 ЦК України) та зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом. Одержання права на спадкування наступною чергою стосується другої - п`ятої черг і пов`язується із такими негативними юридичними фактами як: відсутність спадкоємців попередньої черги; усунення спадкоємців попередньої черги від права на спадкування; неприйняття спадкоємцями попередньої черги спадщини; відмова від прийняття спадщини.
На зміну суб`єктного складу осіб, які набувають право на спадкування за законом в межах певної черги впливають так юридичні факти як: зміна черговості на підставі договору або рішення суду (стаття 1259 ЦК України); застосування правил про право представлення (стаття 1266 ЦК України); відмова спадкоємця від прийняття спадщини на користь іншого спадкоємця за законом (частина друга статті 1274 ЦК України); спадкова трансмісія (стаття 1276 ЦК України); збереження правового зв`язку при усиновленні (частина третя статті 1260 ЦК України).
Відповідно до частини другої статті 1224 ЦК України не мають права на спадкування особи, які умисно перешкоджали спадкодавцеві скласти заповіт, внести до нього зміни або скасувати заповіт і цим сприяли виникненню права на спадкування у них самих чи в інших осіб або сприяли збільшенню їхньої частки у спадщині.
З огляду на цю норму спадкоємець, маючи корисливий умисел, вчиняє дії, результатом яких є виникнення права на спадкування або збільшення його частки у спадщині. Не можуть спадкувати ні за законом, ні за заповітом особи, які перешкоджали спадкодавцеві виразити, змінити чи скасувати своє волевиявлення у заповіті, але за умови, що такі діяння сприяли виникненню права на спадкування у них або інших осіб або збільшенню їхньої частки у спадщині.
Також, статтею 1224 Цивільного кодексу України передбачений перелік підстав, за наявності яких право на спадкування у певних осіб не виникає. Тобто вони усуваються від права на спадкування як за заповітом, так і за законом. Усунення від права на спадкування спадкоємців за законом та за заповітом можливе виключно на підставі рішення суду. Підставами усунення від права на спадкування вважається якщо: особи умисно позбавили життя спадкодавця чи будь-кого з можливих спадкоємців або вчинили замах на життя спадкоємців (це не стосується осіб, які вчинили такий замах, але спадкодавець, знаючи про це, все ж призначив їх своїми спадкоємцями за заповітом); особи умисно перешкоджали спадкодавцеві скласти заповіт, внести до нього зміни або скасувати заповіт і цим сприяли виникненню права на спадкування у них самих чи в інших осіб або сприяли збільшенню їхньої частки у спадщині, а також примушення інших спадкоємців чи когось одного із них відмовитися від заповіту; факт ухилення особи від виконання обов`язку щодо утримання спадкодавця встановлюється судом за заявою заінтересованої особи, інших спадкоємців. При цьому, відповідно до вимог ст. 264 Цивільного процесуального кодексу України повинен встановити одночасно з фактом ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги і факт перебування спадкодавця в безпорадному стані через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво та потребу спадкодавця в допомозі цієї особи.
Як вбачається із досліджених матеріалів справи, крім відсутності заяви відповідача ОСОБА_2 про відмову від прийняття спадщини після смерті своєї матері, позивачем не надано жодного доказу на підтвердження підстав для усунення її права на спадкування після смерті її матері ОСОБА_3 , що б давало право позивачу на спадкування частини квартири АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 11, 12, 13, 76-78, 81, 83, 141, 200, 206, 258, 264-265, 280 ЦПК України, ст. ст. 1216,1217,1218,1220,1224,1258,1259,1260,1261,1270 ЦК України, суд,
У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте Уманським міськрайонним судом Черкаської області за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
На рішення може бути подана апеляційна скарга позивачем до апеляційного суду Черкаської області протягом 30 днів з дня його проголошення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ст. 284 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Головуючий суддя Леся Сергіївна Годік