Справа № 366/1076/24
Провадження № 2/366/447/24
У Х В А Л А

Іменем України

29 травня 2024 року смт Іванків

Суддя Іванківського районного суду Київської області Корчков А.А., за участі

секретаря судового засідання Іванової Л.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-психологічної експертизи щодо визначення остаточної суми завданої йому моральної шкоди в рамках цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сенс Банк», ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсним кредитного договору та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Сенс Банк», ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсним кредитного договору та стягнення моральної шкоди.

22.05.2024 позивач звернувся до суду з клопотанням про призначення судово-психологічної експертизи щодо визначення розміру завданої йому моральної шкоди.

Позивач у підготовчому судовому засіданні просив задовольнити його клопотання про призначення судово-психологічної експертизи щодо визначення остаточної суми завданої йому моральної шкоди.

Відповідачі у підготовче судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені вчасно, належним чином.

Суд, заслухавши думку позивача, дослідивши клопотання позивача, приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст. 105 ЦПК України, призначення експертизи є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Таким чином, у даному випадку призначення судової експертизи не є обов`язковим згідно вимог Кодексу.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності (ч. 1 ст. 103 ЦПК).

Відповідно до ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.

Суд зазначає, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може здійснити суд із призначенням відповідної судової експертизи.

Отже, призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, вона здійснюється у разі встановлення судом недостатності доказів, наявних у матеріалах справи для можливості прийняття рішення за результатами розгляду.

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється ст.ст. 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» та здійснюється відповідно до Порядку проведення судово-психіатричних експертиз, який затверджено наказом Міністра охорони здоров`я від 08 травня 2018 року № 865.

Згідно пунктів 6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5 Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки;емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей.

Пунктом 6.6. зазначеної Інструкції до орієнтовного переліку питань, що ставляться на вирішення такої експертизи, віднесено серед іншого питання: чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для особи (прізвище, ім`я та по батькові)? якщо так, чи завдані особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода)? чи спричинені особі (прізвище, ім`я та по батькові) страждання (моральна шкода) за умов ситуації (зазначаються умови ситуації), що досліджуються у справі? якщо особі (прізвище, ім`я та по батькові) завдані страждання (моральна шкода), який можливий розмір становить грошова компенсація за завдані страждання (моральну шкоду)?

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Також суд, зазначає, що відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 23 ЦК України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Позивач у своєму клопотанні не ставить на вирішення судово-психологічної експертизи питання щодо спричинення особі страждань, встановлення глибини фізичних та душевних страждань, а ставить питання щодо визначення остаточної суми моральних збитків.

За загальним правилом експертиза призначається коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що позивач не позбавлений можливості самостійно подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення, а призначення такої не є обов`язковою у порядку ст. 105 ЦПК України, враховуючи необґрунтованість клопотання,суд вважає за необхідне відмовити позивачу у призначенні судово-психологічної експертизи.

Керуючись ст.ст. 103, 105-106, 259, 260, 261 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача, ОСОБА_1 , про при значення судово-психологічної експертизи відмовити.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Анатолій КОРЧКОВ