Справа № 525/549/23
Провадження №2/525/12/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2024 року селище Велика Багачка

Великобагачанський районний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді Прасол Я.В.,

секретаря судових засідань Хоменка М.М.,

з участю представника відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 ,

представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Велика Багачка Полтавської області в режимі відеоконференції матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Виробничий підрозділ «Полтавська дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Незалежна профспілка залізничників Полтавщини, про визнання протиправним і скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення моральної шкоди,

у с т а н о в и в:

У провадженні Великобагачанського районного суду Полтавської області знаходиться дана цивільна справа.

У судовому засіданні 17.12.2024 представник відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 просив суд залишити позовну заяву без розгляду, оскільки позивач та його представник повторно не з`явилися в судове засідання.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 вважав за необхідне відкласти розгляд справи для з`ясування причин неявки у судове засідання позивача та його представника.

Позивач ОСОБА_3 та його представник адвокат Ольшанська О.Б. у судове засідання 17.12.2024 повторно не з`явилися, про місце, дату та час розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, з клопотаннями про відкладення розгляду справи до суду не зверталися.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

25.05.2023 судом відкрито спрощене позовне провадження у даній цивільній справі та перше судове засідання призначено на 26.06.2023 ( а.с. 53 т. 1). У подальшому розгляд справи неодноразово відкладався.

08.06.2023 судом постановлено ухвалу про участь представника позивача адвоката Ольшанської О.Б. у розгляді справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (а.с. 68 т. 1)

Судові засідання по справі, які були призначені на 26.06.2023, 13.10.2023, 08.12.2023, 16.02.2024, 05.03.2024, 12.04.2024, 14.05.2024, 19.06.2024, 26.08.2024, 19.09.2024, 23.10.2024, 26.11.2024 були відкладені за клопотаннями позивача та його представника (а.с. 151 т. 1, а.с. 20 т. 2, а.с. 46 т. 2, а.с. 94 т. 2, а.с. 106 т. 2, а.с. 121 т. 2, а.с. 132 т. 2, а.с. 151 т. 2, а.с. 175 т. 2, а.с. 185 т. 2, а.с. 199 т. 2, а.с. 218 т. 2) .

У судові засідання 26.06.2023, 05.03.2024, 12.04.2024, 19.09.2024, 23.10.2024, 26.11.2024, 17.12.2024 позивач та його представник не з`явилися ( а.с. 152 т. 1, а.с. 111 т. 2, а.с. 123 т. 2, а.с. 187 т. 2, а.с. 202 т. 2, а.с. 220 т. 2).

Позивачу та представнику позивача судом неодноразово роз`яснювалися наслідки повторної неявки в судове засідання.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 64 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Адвокат як представник, який бере участь у судовому процесі від імені учасника справи (сторони чи третьої особи), інтереси якого він представляє, наділений і процесуальними правами та обов`язками учасника справи, якого представляє, за умови, що в документі, який підтверджує повноваження представника (ордері, договорі про надання правової допомоги, довіреності) немає застережень про обмеження повноважень.

Участь сторони (третьої особи) у судовому процесі через свого представника (адвоката), що є правом учасника справи, дозволяє суду здійснювати офіційну процесуальну комунікацію із цим представником, а відтак застосовувати до учасника справи, від імені якого цей представник діє, передбачені процесуальним законом наслідки, якщо виникнуть відповідні казуальні підстави. Тож, незважаючи на те, що вибір адвоката, який надаватиме професійну правничу допомогу, зокрема у формі представництва інтересів у суді, є правом особи (учасника справи), однак дане право передбачає також і настання відповідних юридичних наслідків для учасника справи (як процесуального характеру, так і в матеріально-правовому спорі, переданого на розгляд суду). Незнання цього останнім не відміняє настання відповідних наслідків.

Таким чином, участь позивача (учасника справи) у судовому процесі через свого представника, повноваження якого належним чином підтверджені, слід розцінювати як участь самого позивача, у зв`язку із чим і наслідки вчинених представником процесуальних дій поширюються на особу, яку представляють (позивача), незалежно від того, якою є особиста поведінка цієї особи.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.04.2024 у справі № 990/330/23.

Згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається ( ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Матеріалами справи об`єктивно підтверджується, що позивач ОСОБА_3 та його представник адвокат Ольшанська О.Б., будучи належним чином повідомленими про місце, дату та час судового розгляду, у судове засідання 17.12.2024 повторно не з`явилися, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи без їхньої участі не подали, а тому суд приходить до переконання про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

При прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд враховує позицію Верховного Суду, викладену у постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно якої Суд наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Також, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до положень ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Так, в п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, при прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приходить до переконання, що таке рішення не буде обмежувати право позивача на звернення до суду, так як він не втрачає права знову звернутися до суду з таким самим позовом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258, 260, 261 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_3 до Акціонерного товариства «Українська залізниця», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Виробничий підрозділ «Полтавська дирекція залізничних перевезень» регіональної філії «Південна залізниця» АТ «Укрзалізниця», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача: Незалежна профспілка залізничників Полтавщини, про визнання протиправним і скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення моральної шкоди - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_3 та його представнику адвокату Ольшанській Оксані Борисівні положення ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.В. Прасол