КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження: Доповідач - Кулікова С.В.
№ 22-з/824/793/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 824/234/21

01 травня 2024 року Київський апеляційний суд у складі судді Судової палати з розгляду цивільних справ Кулікової С.В.

при секретарі - Кіпрік Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну заяву представника WK Energo GmbH адвоката Гребнєва Ігора Ігоровича про видачу дубліката виконавчого листа у справі за заявою WK Energo GmbH про визнання і надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті від 01 вересня 2021 року у справі № 96/2021 за позовом WK Energo GmbH до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» про стягнення 14 926,31 євро та відшкодування витрат на оплату арбітражного збору і правової допомоги, -

в с т а н о в и в:

У квітня 2024 року представник WK Energo GmbH адвокат Гребнєв І.І. звернувся до суду із заявою про видачу дублікатів виконавчих листів, виданих Київським апеляційним судом 10 січня 2022 року у справі № 824/234/21, в якій просив:

видати дублікат виконавчого листа про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (Україна, 01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3; ) в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» (Україна, 30100, Хмельницька обл., м. Нетішин, вул. Енергетиків, 20; ) на користь WK Energo GmbH (Germany, D 60325, Frankfurt am Main, Friedrich-Ebert-Anlage, 36, registration number: HRB 96534) 14 864,00 євро основного боргу, 62,31 євро процентів і 1 512,75 євро на відшкодування витрат із сплати арбітражного збору, а всього 16 439,06 євро;

видати дублікат виконавчого листа про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (Україна, 01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3; ) в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» (Україна, 30100, Хмельницька обл., м. Нетішин, вул. Енергетиків, 20; ) на користь WK Energo GmbH (Germany, D-60325, Frankfurt am Main, Friedrich-EbertAnlage,36, registration number: HRB 96534) витрати зі сплати судового збору за подання заяви в розмірі 1 135,00 грн.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що в провадженні Шевченківського ВДВС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Києва) знаходиться виконавче провадження №68406144, 68405999 стягувачем в якому є WK Energo GmbH, а боржником Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом». Виконавчі провадження розпочаті на підставі виконавчих листів Київського апеляційного суду №824/234/21 від 10.01.2022 року.

Тривалий час судові рішення не виконувались, через що стягувач звернувся до державного виконавця з запитом про надання інформації про перебіг виконання.

Листом № 1377/27.10-24 від 10.01.2024 року повідомлено стягувача, що виконавчі листи № 824/234/21 від 10.01.2022 року, було вилучено на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/14227/23, про що складено протокол обшуку від 28.04.2023 року, що унеможливлює подальше виконання судових рішень.

У зв`язку із вищевикладеними обставинами виникає необхідність в отримані дублікатів виконавчих листів № 824/234/21 від 10.01.2022 року, з метою подальшої можливості примусового виконання рішення суду.

В судове засідання учасники справи не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належно, представник заявника надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви, суд приходить до наступних висновків.

Встановлено, що 05 жовтня 2021 року WK Energo GmbH надіслало до Київського апеляційного суду заяву про визнання і надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті від 01 вересня 2021 року у справі № 96/2021 за позовом WK Energo GmbH (Німеччина) до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» про стягнення 14 926,31 євро та відшкодування витрат на оплату арбітражного збору і правової допомоги.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 листопада 2022 року заяву WK Energo GmbH про визнання і надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті від 01 вересня 2021 року у справі № 96/2021 - задоволено.

Визнано і надано дозвіл на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті від 01 вересня 2021 року у справі № 96/2021 за позовом WK Energo GmbH до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» про стягнення заборгованості за договором поставки № 16856/53-124-01-20-12624 від 16.10.2020 року.

Видано виконавчий лист на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті від 01 вересня 2021 року у справі № 96/2021 щодо стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» на користь WK Energo GmbH 14 864,00 євро основного боргу, 62,31 євро процентів і 1 512,75 євро на відшкодування витрат із сплати арбітражного збору, а всього 16 439,06 євро.

Стягнуто з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» на користь WK Energo GmbH витрати зі сплати судового збору за подання заяви в розмірі 1 135,00 грн.

Київським апеляційним судом 10.01.2022 року видано виконавчий лист № 824/234/21 про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» на користь WK Energo GmbH 14 864,00 євро основного боргу, 62,31 євро процентів і 512,75 євро на відшкодування витрат зі сплати арбітражного збору, а всього 16 439,06 євро.

Київським апеляційним судом 10.01.2022 року видано виконавчий лист № 824/234/21 про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» на користь WK Energo GmbH 1 135,00 грн. судового збору.

У лютому 2024 року Головний державний виконавець Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Савчук Костянтин Петрович звернувся до суду з заявами про заміну сторони виконавчого провадження її правонаступником.

Ухвалами Київського апеляційного суду від 13 березня 2024 року заяви головного державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Савчука Костянтина Петровича про заміну сторони виконавчого провадження її правонаступником задоволено.

Замінено сторону у виконавчих провадженнях № 68405999, №68406144, а саме боржника Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» на його правонаступника - Акціонерне товариство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом», в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція».

Судом встановлено, що виконавчі листи видані Київським апеляційним судом 10.01.2022 року отримані представником стягувача WK Energo GmbH Гребнєвим І.І,. 21.01.2022 року (а.с.58).

Згідно листа Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України перебувають виконавчі провадження № 68406144, 68405999, які були включені до зведеного виконавчого провадження № 68517235 за вказаними виконавчими листами. При цьому виконавчі листи № 824/234/21 від 10.01.2022 року, було вилучено на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва у справі № 761/14227/23, про що складено протокол обшуку від 28.04.2023 року, що унеможливлює подальше вчинення виконавчих дій.

Постановою Старшого державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Салеомоном Артемом Андрійовичем від 01.02.2022 року відкрито виконавче провадження № 68406144 з примусового виконання виконавчого листа № 824/234/22, виданого 10 січня 2022 року Київським апеляційним судом про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» на користь WK Energo GmbH 14 864,00 євро основного боргу, 62,31 євро процентів і 1 512,75 євро на відшкодування витрат із сплати арбітражного збору, а всього 16 439,06 євро.

Постановою Старшого державного виконавця Шевченківського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Салеомоном Артемом Андрійовичем від 01.02.2022 відкрито виконавче провадження № 68405999 з примусового виконання виконавчого листа № 824/234/22, виданого 10 січня 2022 року Київським апеляційним судом про стягнення з Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» на користь WK Energo GmbH витрати зі сплати судового збору за подання заяви в розмірі 1 135,00 грн.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 26.04.2023 року у справі №761/14227/23 під час проведення обшуку вилучено оригінали виконавчих проваджень №68405999, 68406144 (разом з оригіналами виконавчих листів).

Арбітражне рішення, незалежно від того, в якій країні воно було винесено, визнається обов`язковим і при поданні до компетентного суду письмового клопотання виконується з урахуванням положень цієї статті та статті 36. Визнання та надання дозволу на виконання рішення міжнародного комерційного арбітражу - це поширення законної сили такого рішення на територію України і застосування засобів примусового виконання в порядку, встановленому ЦПК України (частина перша статті 35 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж»).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 3 Закону України «Про виконавче провадження» відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих документів, зокрема виконавчих листів, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень.

Відповідно до підпункту 17.4 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України у разі втрати виконавчого документа суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, незалежно від того, суд якої інстанції видав виконавчий документ, може видати його дублікат, якщо стягувач або державний виконавець, приватний виконавець звернувся із заявою про це до закінчення строку, встановленого для пред`явлення виконавчого документа до виконання.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 лютого 2022 року у справі № 757/14604/20-ц (провадження 61-18536св21) зроблено висновок, що «аналіз пункту 17.4 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, дозволяє дійти висновку, що єдиною підставою для видачі судом дубліката виконавчого листа є його втрата. […] Дублікат - це документ, що видається замість втраченого оригіналу та має силу первісного документа. Оригінал виконавчого листа вважається втраченим, коли його загублено, украдено, знищено або істотно пошкоджено, що унеможливлює його виконання. При вирішенні питання про видачу дубліката виконавчого листа у зв`язку з його втратою заявник повинен подати докази на підтвердження втрати виконавчого листа, а суд має обов`язково перевірити, чи не було виконано рішення суду, на підставі якого його видано, та чи не втратило судове рішення законної сили».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 вересня 2020 року у справі № 127/2-3538/10 (провадження 61-8969св20) вказано, що:

«аналізуючи пункт 17.4 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України, єдиною підставою для видачі судом дубліката виконавчого листа є його втрата. Дублікат - це документ, що видається замість втраченого оригіналу та має силу первісного документа. Оригінал виконавчого листа вважається втраченим, коли його загублено, украдено, знищено або істотно пошкоджено, що унеможливлює його виконання. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 15 листопада 2018 року у справі № 474/783/17 (провадження № 61-29св17), від 10 жовтня 2018 року у справі № 2-504/11 (провадження № 61-41846св18). Верховний Суд виходить з того, що дублікат виконавчого документа видається замість втраченого оригіналу, лише за наявності достатніх доказів того, що виконавчий документ дійсно втрачено.

Із наявних у матеріалах справи листів відомо, що виконавчий лист направлявся відділами державної виконавчої служби для виконання за місцем проживання боржника до 26 грудня 2012 року. Останнім листом Тиврівський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області повідомив, що виконавче провадження було закрито постановою державного виконавця від 26 грудня 2012 року і направлено на виконання до іншого суду. Ураховуючи викладене, із листів державних виконавчих служб не вбачається обставина втрати виконавчого листа, тому що наявне повідомлення про направлення виконавчого листа до іншого відділу державної виконавчої служби. Повідомлення про втрату виконавчого листа при виконанні відсутнє. Установивши, що ОСОБА_1 не надала доказів втрати виконавчого документа про видачу дубліката якого подано заяву, а також, що строк пред`явлення виконавчого листа закінчився до подання цієї заяви, у матеріалах справи відсутні докази поважності причин такого пропуску строку для пред`явлення виконавчого документа до виконання, суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні заяви».

Отже, за змістом пункту 17.4 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України підставою для видачі судом дубліката виконавчого листа є його втрата. Оригінал виконавчого листа вважається втраченим, коли його загублено, украдено, знищено або істотно пошкоджено, що унеможливлює його виконання. При вирішенні питання про видачу дубліката виконавчого листа у зв`язку з його втратою заявник повинен подати докази на підтвердження втрати виконавчого листа.

Аналогічний висновок також викладений Верховним Судом у постановах від 09 лютого 2022 року у справі № 201/4043/19-ц (провадження № 61-18264св21), від 06 листопада 2019 року у справі № 2-1053/10 (провадження

№ 61-18169св18), на які є посилання в апеляційній скарзі.

Обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб (частина перша статті 234 КПК України).

При обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном (частина сьома статті 236 КПК України).

Відповідно до частини першої статті 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту; 5) за вироком суду в кримінальному провадженні щодо кримінального проступку (частина перша статті 169 КПК України).

Клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено (частина п`ята статті 171 КПК України).

Ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено (частина шоста статті 173 КПК України).

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи судом під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (частина перша статті 174 КПК України).

На досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування (пункт 1 частини першої статті 303 КПК України).

Речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу. Документ повинен зберігатися протягом усього часу кримінального провадження. За клопотанням володільця документа слідчий, прокурор, суд можуть видати копії цього документа, за необхідності - його оригінал, долучивши замість них до кримінального провадження завірені копії. У разі втрати чи знищення стороною кримінального провадження наданого їй речового доказу вона зобов`язана повернути володільцю таку саму річ або відшкодувати її вартість. У разі втрати чи знищення стороною кримінального провадження наданого їй документа вона зобов`язана відшкодувати володільцю витрати, пов`язані з втратою чи знищенням документа та виготовленням його дубліката (частини перша, третя, четверта статті 100 КПК України).

У постанові від 24 квітня 2018 року у справі № 202/5044/17 Велика Палата Верховного Суду вказала:

«У разі, якщо право власності особи порушене у кримінальному провадженні, така особа, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому КПК України. …

Тобто чинним кримінальним процесуальним законом передбачено способи захисту прав власника або володільця майна, який не є учасником кримінального провадження і, разом з тим, чинним цивільно-процесуальним законом не передбачена можливість такого захисту у порядку цивільного судочинства».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 березня 2019 року у справі № 202/1452/18 вказано:

«… чинним кримінальним процесуальним законом передбачено способи захисту прав власника або володільця майна, який не є учасником кримінального провадження. Разом з тим, чинним цивільно-процесуальним законом не передбачена можливість такого захисту у порядку цивільного судочинства. …

Велика Палата Верховного Суду зазначає, що у разі, якщо арешт на майно накладено у порядку, передбаченому КПК України, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право власності, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, має право оскаржити такі дії та звернутися до суду про скасування арешту лише у порядку кримінального судочинства. І такий порядок захисту прямо передбачений нормами КПК України і є ефективним.

Такий висновок узгоджується з правовими позиціями, висловленими Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 24 квітня 2018 року у справі № 202/5044/17 (провадження № 14-119цс18), від 28 листопада 2018 року у справі № 636/959/16-ц (провадження № 14-366цс18) та від 12 грудня 2018 року у справі № 640/17552/16-ц (провадження № 14-418цс18)».

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частини перша, третя статті 12, частини перша, п`ята, шоста статті 81 ЦПК України).

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесений до Реєстру.

У даній справі заявник звернувся до суду із заявою про видачу дублікатів виконавчих листів, посилаючись на лист відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, в якому повідомлено, що на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2023 року у справі № 761/14227/23 (про проведення обшуку) старшим детективом першого відділу детективів підрозділу детективів із захисту економіки у фіскальній сфері Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України було вилучено оригінали виконавчих проваджень, зокрема № 68406144 і № 68405999, що унеможливлює подальше виконання рішення суду.

Зміст ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2023 року у справі № 761/14227/23, враховуючи наведені положення КПК України, свідчить, що: відповідні документи виконавчих проваджень вилучені як докази у кримінальному провадженні; оригінали виконавчих листів № 824/234/21, видані Київським апеляційним судом 10 січня 2022 року, не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в зазначеній ухвалі слідчого судді про дозвіл на проведення обшуку. Відтак, вилучені старшим детективом Бюро економічної безпеки України оригінали виконавчих листів підлягають поверненню з урахуванням вимог частин першої та третьої статті 100, частини першої статті 169 КПК України;

При цьому, будь-яких доказів на підтвердження саме втрати виконавчих листів, що унеможливлює їхнє виконання, а також вжитих стягувачем заходів щодо повернення оригіналів виконавчих листів, матеріали справи не містять. Доказів статусу виконавчих документів у кримінальному провадженні на момент звернення за видачею їхніх дублікатів стягувач у суді першої інстанції не надав.

За наведених обставин сама лише інформація відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про вилучення виконавчих листів старшим детективом Бюро економічної безпеки України при виконанні ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2023 року у справі № 761/14227/23 не є достатнім підтвердженням того, що виконавчі документи дійсно втрачені, і що це унеможливлює подальше їхнє виконання.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права (частина четверта статті 10 ЦПК України).

Пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру. Це право передбачає принцип остаточності судового рішення (res judicata) і необхідність його виконання, а також дотримання визначених законом процедур для досягнення результату, якого прагне сторона (як у випадку оскарження дій і бездіяльності виконавця у виконавчому провадженні, так і у випадку, якщо виконавчий документ був тимчасово вилучений і став речовим доказом у кримінальному провадженні).

Виконавчий документ, виданий для виконання судового рішення, що набуло статусу остаточного, є майном у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Захист права мирного володіння таким майном має відбуватися у належній правовій процедурі, тобто з дотриманням гарантій права на справедливий суд, що випливають з пункту 1 статті 6 Конвенції. У цій справі така процедура визначена у КПК України. Той факт, що стягувач, за його твердженням, звертався до органу досудового розслідування з клопотанням про повернення йому оригіналів виконавчих документів і не отримав відповіді, може бути підставою для оскарження бездіяльності відповідного органу або зумовлювати потребу у повторному зверненні до останнього.

За змістом наведених висновків Великої Палати Верховного Суду кримінально-правова процедура є ефективною і не може бути замінена цивільно-правовою процедурою лише тому, що, на думку особи, яка захищає її право власності на майно, усунути перешкоди у користуванні та розпорядженні цим майном ефективніше за правилами цивільного судочинства, ніж судочинства кримінального. Сумніви сторони у тому, що чітко визначена КПК України процедура повернення тимчасово вилученого майна, скасування його арешту, повернення речових доказів у кримінальному провадженні може не дати бажаного результату, не є підставою для застосування інститутів цивільного процесуального права, зокрема інституту видачі дубліката втраченого оригіналу виконавчого документа, який, насправді, знаходиться у кримінальному провадженні і не є втраченим.

Спроба стягувача за правилами цивільного судочинства отримати дублікати виконавчих листів, які не є втраченими (загубленими, викраденими, знищеними чи істотно пошкодженими, що унеможливлює їх виконання), а мають статус тимчасового вилученого (арештованого) майна чи речового доказу у кримінальному провадженні, не спрямована на виконання завдання цивільного судочинства, а є намаганням уникнути застосування приписів КПК України, що чітко регламентують поводження із таким майном і доказами.

Таким чином, з урахуванням того, що виконавчі листи було вилучено у державного виконавця детективами Бюро економічної безпеки України на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 26 квітня 2023 року, строк пред`явлення до виконання виконавчих документів не сплив, стягнення за вказаним виконавчими листами не здійснюється, а судові рішення, на підставі яких було видано виконавчі листи, перебувають на виконанні, суд вважає відсутніми підстави для видачі дублікатів виконавчих документів, а тому відсутні підстави для задоволення заяви WK Energo GmbH про видачу дублікатів виконавчих листів.

Керуючись пунктом 17.4 Перехідних положень ЦПК України, статтями 261, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити у задоволенні заяви представника WK Energo GmbH адвоката Гребнєва Ігора Ігоровича про видачу дубліката виконавчого листа у справі за заявою WK Energo GmbH про визнання і надання дозволу на виконання рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті від 01 вересня 2021 року у справі № 96/2021 за позовом WK Energo GmbH до Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» про стягнення 14 926,31 євро та відшкодування витрат на оплату арбітражного збору і правової допомоги.

Ухвала суду може бути оскаржена до Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до цього суду.

Ухвала суду, якщо вона не була оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Суддя С.В. Кулікова