Справа № 682/2424/24
Провадження № 2-о/682/105/2024
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

23 жовтня 2024 року

Славутський міськрайонний суд

Хмельницької області у складі:

головуючого судді Мотонок Т. Я.,

за участю секретаря судових засідань Мелашенко О.В.,

заявника ОСОБА_1 ,

представника заявника ОСОБА_2 ,

заінтересованої особи ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Славута цивільну справу окремого провадження № 682/2424/24 за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Горщар Богдан Анатолійович, заінтересована особа: ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин,

в с т а н о в и в:

30.09.2024 до суду надійшла заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Горщар Б.А., заінтересована особа: ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин.

В обґрунтування поданої заяви вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла двоюрідна племінниця заявниці ОСОБА_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після смерті якої відкрилася спадщина на усе спадкове майно. ОСОБА_1 є спадкоємцем 5 черги після смерті ОСОБА_4 . Крім того, на отримання спадщини після смерті ОСОБА_4 . претендує, ОСОБА_3 , яка подала заяву нотаріусу про прийняття спадщини, що підтверджується матеріалами спадкової справи № 53/2024 заведеної у приватного нотаріуса Шкапій В.Я. Водночас, як вбачається з відповіді приватного нотаріуса Шкапій В.Я., від 10.06.2024 року № 174/02-14/53-2024, видати заявниці свідоцтво про право на спадщину неможливо, у зв?язку з відсутністю, документів які б підтверджували між нею та спадкоємцем родинні зв?язки, та рекомендовано звернутись на адресу суду із заявою про встановлення факту родинних відносин. Заявник та її представник вказують, що зібрані по справі письмові докази та показання свідків підтверджують доводи заяви, у зв`язку із чим просили суд: встановити факт, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 є двоюрідною племінницею ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Ухвалою суду від 01.10.2024 у даній справі відкрито провадження та призначено судовий розгляд на 23.10.2024.

В судовому засіданні 23.10.2024 заявник ОСОБА_1 підтримала заяву та повідомила, що ОСОБА_5 є її рідної тіткою. Донька ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ) Лідія, є для нею, заявниці, двоюрідною сестрою. Таким чином, донька ОСОБА_8 ( ОСОБА_9 (спадкодавець), являється для неї двоюрідною племінницею. Інших родичів, які могли б претендувати на спадщину, ОСОБА_10 не мала. За таких обставин, з метою оформлення своїх спадкових прав на майно ОСОБА_4 . ОСОБА_1 і звернулась до суду.

В свою чергу заінтересована особа, ОСОБА_3 , в судовому засіданні заявила, що ОСОБА_11 , мати ОСОБА_12 , була її троюрідною сестрою по лінії родини ОСОБА_13 . За життя ОСОБА_10 вважала її, ОСОБА_3 , єдиною ріднею, з родичами по лінії ОСОБА_14 вона взагалі не спілкувалась та не родичалась. Після смерті ОСОБА_15 хоронили чужі люди. Вона особисто дізналась про смерть ОСОБА_12 вже після її поховання, орієнтовно у грудні. Оскільки спадкодавець ( ОСОБА_16 ). вважала її, ОСОБА_3 , єдиною родичкою, остання звернулась до нотаріуса для оформлення спадщини. Додатково ОСОБА_3 повідомила, що заявниця ОСОБА_1 з померлою взагалі не спілкувалась, а сама ОСОБА_16 не вважала родичів по стороні Музи рідними.

Представник заявниці, адвокат Горщар Б.А., в судовому засіданні підтримував заяву з викладених у ній підстав. Додатково зазначив, що ОСОБА_3 була зазначена як заінтересована особа у заяві про встановлення факту родинних відносин, оскільки вона також подала заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_12 до приватного нотаріуса Шкапій В.Я. Разом із тим, вона, на думку представника, не має права на спадкування, оскільки заявниця ОСОБА_1 є родичкою ОСОБА_4 ближчого ступеня спорідненості. Також, зазначив, що при підготовці матеріалів справи до суду йому не було відомо про позицію ОСОБА_3 , яка фактично претендує на спадщину. По наявний спір на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 стало відомо під час розгляду справи.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 293 ЦПК України окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Окремому провадженню притаманні такі ознаки, які характеризують його структурну самостійність і прикладну значимість, і які визначаються такою суттєвою ознакою як безспірність розгляду справ, що віднесені до окремого провадження. Безспірність слід розуміти лише як відсутність спору про суб`єктивне матеріальне право, але не відсутність спору про існування факту, що встановлюється. Відтак, слід враховувати не тільки конкретну мету встановлення факту, а його зв`язок із певним суб`єктивним матеріальним правом.

Перелік справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення визначено в ст. 315 ЦПК України.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду суду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану. При цьому, в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

Згідно з роз`ясненнями, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України за № 5 від 31.03.1995 № «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

З точки зору закону під спором про право у справах окремого провадження розуміється конфлікт інтересів заявника та хоча б однієї із заінтересованих осіб внаслідок заперечення такої особи проти задоволення заяви про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів або неоспорюваних прав, а також можливість виникнення, зміни або припинення прав та обов`язків у третіх осіб внаслідок задоволення відповідної заяви.

Зазначене відповідає висновкам, викладеним у Постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року (справа № 522/11740/14-ц, провадження № 61-19160св18), від 27 червня 2018 року (справа №522/10696/17, провадження № 61-12109св18), від 31 жовтня 2018 року (справа № 477/284/16-ц, провадження № 61-24391св18), у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 березня 2021 року (справа № 643/14985/18-ц).

Також, згідно правової позиції викладеної в Постанові Верховного Суду від 29.06.2022 року у справі 205/6338/21, під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням наявності суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають у реалізації такого права.

Таким чином, після висловлення своїх позицій учасниками справи, оскільки заінтересована особа ОСОБА_3 заперечує проти задоволення заяви ОСОБА_1 , так яв вважає себе єдиною спадкоємицею на майно ОСОБА_4 , вказане свідчить про наявність між сторонами спору про право, а тому вищенаведені обставини підлягають доказуванню саме під час розгляду справи в порядку позовного провадження, можуть бути встановлені на підставі наданих сторонами доказів, з дотриманням принципу змагальності і не можуть бути вирішені у порядку окремого провадження, шляхом вирішення заяви про встановлення факту, що має юридичне значення.

Тому, враховуючи наявність спору про право, суд робить висновок, що справа за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Горщар Б.А., заінтересована особа: ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин, не підлягає розгляду в порядку окремого провадження, а вимоги мають розглядатися у порядку позовного провадження з використанням відповідних процесуальних інститутів.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст. ст. 294, 352-355 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Горщар Богдан Анатолійович, заінтересована особа: ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин - залишити без розгляду.

Роз`яснити заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено: 23.10.2024.

Суддя Мотонок Т. Я.