Справа № 638/4864/23
Провадження № 2/638/1105/24

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Рибальченко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Почерніної А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в приміщенні Дзержинського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківводоканал» про відшкодування матеріальної шкоди,-

встановив:

ОСОБА_1 (далі за текстом- ОСОБА_1 , позивач) звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Комунального підприємства «Харківводоканал» (далі за текстом-КП "Харківводоканал", відповідач), в якому просить стягнути з КП "Харківводоканал" на користь ОСОБА_1 81822,74 грн. матеріальної шкоди завданої внаслідок залиття нежитлових приміщень та понесені судові витрати.

В обґрунтування позовної заяви зазначає, що вона є власником нежитлового приміщення під`їзду АДРЕСА_1 .

26.07.2021 було виявлено залиття належного позивачу приміщення рівнем до 1 (одного метру) та здійснено виклик аварійної бригади КП "Харківводоканал" для припинення залиття та відкачування води. Того ж дня було викликано представників балансоутримувача та виконавця комунальних послуг та складено акт обстеження у складі комісії: інженера дільниці № 4 КП «Жилкомсервіс» Новикова М.С., майстра ТО ВБС Шевченківського району КП «Харківводоканал» ОСОБА_2 щодо обстеження нежитлового приміщення під`їзду № НОМЕР_1 житлового будинку за адресою: за адресою: АДРЕСА_2 .

Під час обстеження вказаного нежитлового приміщення, яке займає перший цокольний поверхи під`їзду № НОМЕР_1 , було виявлено залиття приміщення стічними водами з зовнішнього колодязю внаслідок його переповнення та дренажу стічних вод скрізь кладку колодязя в цокольне приміщення. Позивач у позовній заяві вказує, що колодязь знаходиться на балансі відповідача КП «Харківводоканал».

Посилаючись на положення Закону України «Про житлово комунальні послуги», Правила користування системами централізованого водопостачання та водовідведення, затверджені наказом Міністерства з питань житлово комунального господарства України від 27.06.2008 № 190, рішення Харківської міської ради від 2012.2006 № 1186, від 12.01.2011 № 132/11, від 23.12.2011 № 577/11, позивач вважає, що на КП «Харківводоканал» покладено обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкової території, а також надання послуг в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем холодного водопостачання та водовідведення житлових будинків комунальної форми власності територіальної громади м. Харкова та як виконавець послуг з централізованого водопостачання/ централізованого водовідведення обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування зі споживачем.

Через невиконання відповідачем цих обов`язків позивач вважає, що порушені його права як споживача на одержання своєчасно та належної якості житлово комунальних послуг згідно з законодавством і умовами укладених договорів, на відшкодування збитків завданих його майну внаслідок неналежного надання або ненадання послуг.

Оскільки майну позивача завдано шкоди, відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України, особа винна у завданні такої шкоди має відшкодувати її потерпілій стороні, тому вважає, що саме відповідач КП «Харківводоканал» винний у завданій майну позивача шкоди.

Позивач просить суд стягнути з відповідача матеріальну шкоду завдану його майну у розмірі 81822,74 грн та понесені судові витрати.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04 липня 2023 року провадження по справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

31.08.2023 року до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач не надав належного документального підтвердження права власності на нежитлове приміщення.

Представник відповідача у відзиві на позовну стверджує, що право власності має бути зареєстрованим відповідно до ст.ст. 11, 182, 322 Цивільного кодексу України, ст. 5 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», проте позивачем не надано належного документального підтвердження реєстрації права власності на нежитлові приміщення, тому вона є неналежним позивачем і не має права на відшкодування шкоди.

Крім того, у відзиві на позовну заяву представником відповідача зазначено, що за адресою: АДРЕСА_2 щодо нежитлових приміщень першого та підвального поверхів укладено Договір з індивідуальним споживачем про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення (з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем) від 01.09.2020 № 1495/00-ІВ-А з ОСОБА_3 на підставі наданих споживачем витягів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

ОСОБА_3 відповідачем видано технічні умови від 17.08.2020 № 1051/ФО-К (підвал) та від 17.08.2020 № 1049/ФО-К (1 поверх), розглянута проектно-технічна документація «Водопостачання і каналізація нежитлових приміщень підвалу під офіс» та «Водопостачання і каналізація нежитлових приміщень 1-го поверху під офіс».

15.09.2023 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій позивач просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі, оскільки саме вона є власником залитого приміщення. Щодо акту залиття та встановлення причин залиття позивач зазначає, що вказаний акт був складений уповноваженими посадовими особами. Відповідач мав можливість залучити необхідних фахівців та посадових осіб для встановлення причин залиття, проте буд-яких дій не вчинив. Також відповідачем не надано доказів на спростування висновків експертизи.

28.09.2024 року відповідачем надано заперечення на відповідь на відзив, в яких представник відповідача зазначає про недоведення належними та допустимими доказами суми завданої залиттям шкоди та самого факту залиття нежитлових приміщень зі зовнішнього колодязю внаслідок його переповнення.

Також відповідачем 23.04.2024 надано письмові пояснення, в яких відповідач просить у задоволенні позовних вимог відмовити. Зазначає , що у позовній заяві та у відповіді на відзив позивачем стверджується, що виконавець послуг централізованого водовідведення обслуговує мережі, які знаходяться у нього на балансі, при цьому не надає документального підтвердження балансової належності мережі водовідведення, яке мало б розглядатись як доказ межі відповідальності виконавця послуг щодо утримання та обслуговування мережі.

В судове засідання позивач не з`явився, надав заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Суд, дослідивши матеріали, справи дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що 26.07.2021 було виявлено залиття приміщення рівнем до 1 (одного метру) за адресою: АДРЕСА_2 та здійснено виклик аварійної бригади КП "Харківводоканал" для припинення залиття та відкачування води. Того ж дня було викликано представників балансоутримувача та виконавця комунальних послуг та складено акт обстеження у складі комісії: інженера дільниці № 4 КП «Жилкомсервіс» Новикова М.С., майстра ТО ВБС Шевченківського району КП «Харківводоканал» ОСОБА_2 щодо обстеження нежитлового приміщення під`їзду № НОМЕР_1 житлового будинку за адресою: за адресою: АДРЕСА_2 . (а.с.15)

Під час обстеження вказаного нежитлового приміщення, яке займає перший цокольний поверхи під`їзду № НОМЕР_1 , було виявлено залиття приміщення стічними водами з зовнішнього колодязю внаслідок його переповнення та дренажу стічних вод скрізь кладку колодязя в цокольне приміщення.

Також судом було встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 щодо нежитлових приміщень першого та підвального поверхів укладено Договір з індивідуальним споживачем про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення (з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем) від 01.09.2020 № 1495/00-ІВ-А з ОСОБА_3 на підставі наданих споживачем витягів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

ОСОБА_3 відповідачем видано технічні умови від 17.08.2020 № 1051/ФО-К (підвал) та від 17.08.2020 № 1049/ФО-К (1 поверх), розглянута проектно-технічна документація «Водопостачання і каналізація нежитлових приміщень підвалу під офіс» та «Водопостачання і каналізація нежитлових приміщень 1-го поверху під офіс». (а.с.43-50)

Відповідно до п. 4 Технічних умов від 17.08.2020 № 1051/ФО-К (підвал) та від 17.08.2020 № 1049/ФО-К (1 поверх) для запобігання підтоплення приміщень необхідно виконати облаштування запірної арматури (зворотній клапан ручного регулювання) на випуску у внутрішьобудинкову мережу господарської фекальної каналізації.

ОСОБА_3 видано гарантійні листи про непред`явлення претензій до відповідача в разі затоплення нежитлових приміщень через відсутність зворотного клапану, а відповідно до листа від 27.08.2020 просить розглянути проектно-технічну документацію на розміщення сантехнічних приладів без встановлення зворотного клапану (запірної арматури). Що у разі аварій на каналізаційних мережах, затоплення приміщень підвалу та нанесення матеріальних збитків, матеріальних або інших претензій до КП «Харківводоканал» не матиме.

На підтвердження свої позовних вимог позивач надав документи про право власності на нежитлове приміщення першого поверху №№17а-І, 17а-ІІ (1/2), 17а-1, 17а-2 в літ "Б-8", об`єкт житлової нерохомості: Ні за адресою: за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.3) .Між тим, з копії акту обстеження від 26.07.2021 убачається, що залиття сталося у будинку за адресою: за адресою: АДРЕСА_2 у нежитловому приміщенні під`їзду 2. Таким чином, з наданих документів не убачається, що залиття сталося саме у нежитловому приміщенні, що належить позивачу.

Крім цього, взаємні права та обов`язки позивача та відповідача у спірних правовідносинах регламентовані положеннями Закону України застосовуватись Закон України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII, які є спеціальними нормами права щодо правовідносин у сфері житлово комунальних послуг.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII передбачено, що споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII встановлено, споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну, шкоди, заподіяної його життю або здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг та незаконного проникнення в належне йому житло (інший об`єкт нерухомого майна).

Із зазначених положень ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII вбачається, що підставою отримання споживачем комунальних послуг та права на відшкодування збитків через їх неналежне надання виконавцем є укладений договір про надання цих послуг.

Окрім прав передбачаються обов`язки споживача відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» від 09.11.2017 № 2189-VIII, індивідуальний споживач зобов`язаний укладати договори про надання житлово-комунальних послуг у порядку і випадках, визначених законом.

З наведених положень спеціального закону та змісту спірних правовідносин між сторонами по справі вбачається, що позивач ОСОБА_1 після набуття права власності на приміщення, до якого надаються комунальні послуги, зокрема послуга з централізованого водовідведення, повинна надати інформацію виконавцю комунальної послуги відповідачу КП «Харківводоканал» інформацію про зміну власника приміщення, тобто зміну особи споживача комунальних послуг, укласти договір з КП «Харківвводоканал» про надання комунальних послуг та надати доступ для проведення технічних та профілактичних оглядів та перевірки стану мереж водовідведення у приміщенні споживача з метою забезпечення надання послуг, які відповідають нормативним вимогам щодо обсягів та якості.

Проте, позивач не виконала обов`язків споживача після набуття права власності на приміщення, а саме не повідомила відповідача, який є виконавцем комунальної послуги з централізованого водовідведення про зміну власника приміщення, не уклала договору про надання послуги та не надала доступу до приміщення для огляду та перевірки мереж водовідведення з метою дотримання вимог щодо обсягів та якості надання послуг.

Тому стан мереж водовідведення у приміщенні, яке належить позивачу не перевірявся відповідачем на відповідність нормативних вимог щодо надання відповідної комунальної послуги через відсутність доступу, який повинен забезпечити позивач після отримання приміщення у власність.

При цьому позивачем не надавалось підтвердження наявності скарг інших споживачів будинку на неналежне функціонування каналізації у будинку та викликані цією подією наслідки.

Щодо акту обстеження від 26.07.2021, суд зазначає наступне. Порядок фіксації факту залиття квартири та його наслідків встановлений положеннями Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила). Дане зазначається також в роз`ясненні, наданому Міністерством з питань житлово-комунального господарства України у Листі від 29.12.2009 №12/20-11-1975, відповідно до якого вказується, що п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 №76 у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт. Додатком 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій встановлено форму згаданого акта. Тобто факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди обслуговує внутрішньобудинкові системи опалення, водопостачання та водовідведення, представника (власника) будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб як від потерпілої, так і від винної сторін є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря, квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім`я, по батькові власника, наймача, орендаря квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність: у такому випадку в акті має бути зазначено що згадані особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин. В актах повинна бути вказана чітка причина залиття, як того вимагає Додаток 4 до п. 2.3.6 зазначених Правил: «чітко зазначити причини».

Таким чином, акт від 26.07.2021 складено в порушення вимог Правил 76, а саме при складанні акту власник нежитлового приміщення (потерпіла сторона) не був присутнім, зі змістом акту ознайомлений не був та його не підписував. Отже, при обстеженні місця залиття та складанні акту власник приміщення не приймав участі.

Акт підписано головою комісії інженер дільниці № 4 КП «Жилкомсервіс» Берзін В.Є. той же підпис стоїть в графі «ЗАТВЕРДЖУЮ Начальник дільниці № 4 КП «Жилкомсервіс» Лагутін С.О.».

Відповідно до ДСТУ 4163:2020 у разі відсутності посадової особи, ім`я та прізвище якої зазначено в документі, його підписує особа, яка виконує її обов`язки або її заступник. У цьому разі обов`язково зазначають фактичну посаду, ім`я, прізвище особи, яка підписала документ (виправлення вносять рукописним або машинописним способом, якщо документ неможливо передрукувати). Не дозволено під час підписання документа ставити прийменник «За» чи правобічну похилу риску перед найменуванням посади.

Майстер ТО ВБС Шевченківського району КП «Харківводоканл» ОСОБА_2 не приймав участь в обстеженні нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до висновку акту від 26.07.2021, складеного працівниками дільниці №4 КП «Жилкомсервіс» слідує, що залиття приміщення стічними водами відбулося зі зовнішнього колодязю внаслідок його переповнення та дренажу стічних вод скрізь кладку колодязя в цокольне приміщення.

В свою чергу жодного опису витікання стічних вод з колодязю через кришку люку, а саме обстеження місця витоку, в акті не зазначено.

Доводи, викладені у висновку комісії, ґрунтуються на припущенні, що залиття стічними водами відбулося зі зовнішнього колодязю внаслідок його переповнення та дренажу стічних вод скрізь кладку колодязя в цокольне приміщення, тобто як саме відбулося залиття чи з колодязя внаслідок його переповнення чи дренажу стічних вод скрізь кладки колодязя не зазначено.

Відповідно до ч. 2 ст. 78 Цивільного процесуального кодексу України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування форма акту залиття встановлена законодавством, тобто інші засобами не може бути підтверджено.

Відповідно до вимог Цивільного процесуального кодексу вказаний вище акт не може бути прийнятим судом до уваги як допустимий, достовірний та достатній доказ, оскільки оформлений в порушення зазначених вимог та не містить даних, які б надали можливість встановити дійсні обставини, та у своїй сукупності не надає змоги дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування.

Щодо висновку експерта № 11/08 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 11.08.2021, суд зазначає наступне.

В частині висновку експерта «Опис об`єкту дослідження» об`єктом дослідження є: нежитлове приміщення, яке розташоване за адресо: АДРЕСА_2 . На фото 1-9 відображені сліди залиття і надруковані фото санвузла, основного приміщення та сходів.

Пунктом 3.5. Інструкції встановлено, що коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень), його описами та іншими матеріалами, доданими до справи в установленому законодавством порядку, якщо це не суперечить методичним підходам до проведення відповідних експертиз. Про проведення експертизи за такими матеріалами вказується в документі про призначення експертизи (залучення експерта) або письмово повідомляється експерт органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта).

Відповідно до 4.12 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказ Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5), зазначено, що у вступній частині висновку експерта зазначаються: відомості про надані матеріали (у тому числі вид (назва) матеріалів (документів) та кількість аркушів).

В порушення наведеної норми в висновку експерта у вступній частині відсутні відомості про отримання фотоматеріалів з місця залиття нежитлових приміщень, також відсутня інформація щодо виходу експерта за місцем залиття щодо здійснення фотозйомки.

На виконання будівельно-технічної експертизи ОСОБА_1 було надано, завірену відповідним чином копію акту обстеження від 26.07.2021 нежитлового приміщення під`їзду № НОМЕР_1 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 на 1-арк.

В частині висновку експерта «Опис наданих на дослідження документів» в пункті 2 експерт зазначає: акт обстеження від 26.07.2021 нежитлового приміщення під`їзду № НОМЕР_1 житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до якого (мовою оригіналу) і далі текст викладено на російській мові.

Додаток до позовної заяви ОСОБА_1 надає копію акта обстеження (пункт 2 Додатку до позовної заяви) акт про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 26.07.2021 який складено українською мовою.

Також при порівнянні текстів акту від 26.07.2021 викладених у висновку експерта, на підставі якого проводилася будівельно-технічна експертиза та акту від 26.07.2021, як доказ обґрунтування позовних вимог, виявлено невідповідність текстів. Таким чином суд вважає, що висновок експерта № 11/08 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 11.08.2021 не є належним та допустимим доказом розміру завданої матеріальної шкоди.

Згідно із роз`ясненнями, наданими у Постанові Пленуму Верховного суду України №6 від 27.03.1992 року «Про практику розгляду судами цивільних справ про відшкодування шкоди» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Частиною 2 ст.1166 ЦК України передбачено, що особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

За загальними правилами деліктних зобов`язань, закріплених ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 Постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, зі змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та чи є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Деліктні правовідносини виникають на підставі події завдання шкоди між сторонами, які до вказаної події не були пов`язані правовідносинами.

У випадку завдання шкоди через неналежне надання комунальних послуг, предметом спору є виконання зобов`язань виконавця комунальної послуги перед споживачем.

Відповідно до частин першої та другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

У відповідності до вимог ст.ст.76, 77 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про недоведеність позовних вимог позивача про відшкодування матеріальної шкоди КП "Харківводоканал», тому позовні вимоги задовленню не підлягають.

За правилами ст. 141 ЦПК України в разі відмови у задоволенні позову судові витрати покладаються на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 77, 78,263, 264,265,268 ЦПК України, суд,

ухвалив:

В задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківводоканал» про відшкодування матеріальної шкоди - відмовити.

Судовий збір залишити за позивачем.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dg.hr.court.gov.ua/sud2011/ на Офіційному веб-порталі судової влади України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня виготовлення повного рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_4 ).

Відповідач: Комунальне підприємство «Харківводоканал» (, адреса: м. Харків, вул. Шевченка 2).

Повний текст судового рішення складено 25 жовтня 2024 року.

Суддя Л.М. Рибальченко