УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2024 року Хортицький районний суд м.Запоріжжя в складі:

головуючого судді - Мурашової Н.А.

за участю секретаря Бессарабової Т.П.

позивачки ОСОБА_1

представника позивачки адвоката Калініної-Заєць Ю.М.

представника відповідача адвоката Коломоєць І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу-6 «Комунальник» про захист прав споживачів та здійснення перерахунки плати за надані послуги,

В С Т А Н О В И В:

02.07.2024 позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить зобов`язати відповідача ЖБК-6 «Комунальник» здійснити їй перерахунок плати за надані послуги за період лютий-травень 2024 шляхом її зменшення на 1319,36грн., посилаючись на те, що відповідні послуги вона не отримала.

Ухвалою суду від 04.07.2024 відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за цим позовом та призначено її розгляд по суті у відкритому судовому засіданні на 24.07.2024 року з повідомленням (викликом) сторін.

02.12.2024 до суду від позивачки ОСОБА_1 до суду надійшла заява про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог, в яких позивачка просить стягнути з ЖБК-6 «Комунальник» на її користь безпідставно отримані грошові кошти за період з серпня 2019 по липень 2024 року у розмірі 13859,40грн, посилаючись на те, що після виконання відповідачем ухвали суду від 29.10.2024 вона дізналась про відсутність у ЖБК документів, які б зобов`язували її сплачувати членські внески на утримання будинку, зокрема, затверджений щорічний кошторис та відповідний протокол загальних зборів. Тому добросовісно сплачені нею за вказаний період кошти на користь ЖБК підлягають поверненню.

Одночасно заявила клопотання про поновлення строку подання цієї заяви, пославшись на те, що про обставини, які стали підставою для зміни її позовних вимог, вона дізналась після надходження від відповідача документів на виконання ухвали суду від 29.10.2024.

В судовому засіданні 10.12.2024 позивачка ОСОБА_1 та її представник адвокат Калініна-Заєць Ю.М. підтримали заяву про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог, а також клопотання про поновлення строку на її подання. Додатково представник позивачки пояснив, що цією заявою позивачка змінює як предмет позову стягнення грошових коштів (первісно зобов`язання відповідача здійснити перерахунок плати), так і підстави позову безпідставно отримані відповідачем кошти через відсутність у нього належних документів про затвердження тарифу членських внесків і відповідно підстав для нарахування позивачці плати у відповідному розмірі (первісно ненадання відповідачем послуг з тримання будинку, які сплачені позивачкою), а також збільшує розмір позовних вимог стягнення безпідставно отриманих коштів за період з серпня 2019 по липень 2024 в розмірі 13859,40грн (первісно здійснення перерахунку шляхом зменшення плати за період з лютого по травень 2024 на суму 1319,36грн).

Представник відповідача адвокат Коломоєць І.В. проти прийняття вказаної заяви до судового розгляду заперечила, пославшись на те, що вона подана з порушенням строку, визначеного ст.42 ЦПК України.

Вислухавши думку учасників справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, суд вважає клопотання позивачки ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на подання заяви про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню, а заяву про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог - такою, що підлягає залишенню без розгляду.

В даному випадку суд виходить з такого.

Згідно з ч.1-4 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1,3 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна предмета і підстав позову не допускається.

При цьому, збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Крім того, при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Так, відповідно до ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з ч.1,3 ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Згідно з ст.222 ЦПК України під час розгляду справи головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини право на доступ до суду, закріплене у ст.6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» (від 21грудня 2010 року, заяви №17160/06 та №35548/06, §33).

Відповідним обмеженням права доступу до суду є інститут процесуальних строків.

Значення процесуальних строків полягає в тому, що вони забезпечують стабільність і визначеність цивільних процесуальних правовідносин, є процесуальними засобами впливу на поведінку учасників справи з метою не допустити зловживання їх процесуальними правами та сприяти дотриманню балансу між процесуальними правами усіх учасників процесу.

Учасники справи повинні добросовісно здійснювати свої процесуальні права та зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. Суд, враховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права приймати до свого розгляду заяви, що подані учасниками справи з порушенням встановлених законом чи судом строків.

Під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення процесуальних строків, такі підстави.

При застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом п.2 ч.2, ч.3 ст.49 ЦПК України у справі, що розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, позивач вправі змінити предмет або підстави позову не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до початку першого судового засідання.

Після спливу зазначених строків позивач мають право подати відповідні заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, лише у випадку, якщо вони не були заявлені з поважних причин. У випадку відсутності таких, суд залишає такі заяви та клопотання без розгляду.

Як зазначалось, в цій справі позивачка ОСОБА_1 02.07.2024 звернулась до суду з позовом, в якому просила зобов`язати відповідача ЖБК-6 «Комунальник» здійснити їй перерахунок плати за надані послуги за період лютий-травень 2024 шляхом її зменшення на 1319,36грн., посилаючись на те, що відповідні послуги вона не отримала.

Позовну заяву було прийнято до судового розгляду та відкрито спрощене позовне провадження. Перше судове засідання у справі було призначено на 24.07.2024 року.

24.07.2024 судове засідання було відкладено за клопотанням представника відповідача.

13.08.2024 до суду надійшов відзив представника відповідача ЖБК-6 «Комунальник» адвоката Коломоєць І.В. на позовну заяву, в якому відповідач позов не визнав повністю та просить в його задоволенні відмовити.

13.08.2024 судове засідання відкладено за клопотанням позивачки.

21.08.2024 до суду надійшли письмові пояснення позивачки ОСОБА_1

03.09.2024 до суду надійшла заява представника відповідача про долучення письмових доказів та виклик свідків.

25.09.2024 в судовому засіданні оголошено перерву за клопотанням позивачки для ознайомлення з додатковими доказами.

21.10.2024 до суду надійшли додаткові письмові пояснення позивачки.

В судовому засіданні 29.10.2024 оголошено перерву до 14.11.2024 та постановлено ухвалу про часткове задоволення клопотання позивачки про витребування доказів, а також повне задоволення клопотання представника відповідача про виклик свідків.

05.11.2024 до суду надійшла заява представника відповідача про виконання ухвали суду від 29.10.2024.

13.11.2024 від позивачки до суду надійшли письмові пояснення на заяву представника відповідача про виконання ухвали суду.

14.11.2024 судове засідання відкладено за клопотанням представника відповідача.

Із заявою про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог позивачка ОСОБА_1 звернулась до суду 02.12.2024, тобто з пропуском строку, визначеного ст.49 ЦПК України, та заявила клопотання про його поновлення, пославшись на те, що обставини, які стали підставою для подання такої зави, стали їй відомі після ознайомлення з документами, наданими представником відповідача на виконання ухвали суду від 29.10.2024.

Разом з тим, суд вважає вказані доводи безпідставними і такими, що жодним чином не вказують на наявність у позивачки та її представника об`єктивно непереборних, дійсно істотних перешкод/труднощів для своєчасного подання заяви про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог.

Будь-яких поважних причин для поновлення позивачці строку для подання такої заяви суд не знаходить, у зв`язку з чим в задоволенні відповідного клопотання позивачки слід відмовити.

У зв`язку з цим, виходячи з вимог ст.126,222 ЦПК України, відповідна заява позивачки про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог підлягає залишенню без розгляду як така, що подана після спливу строку, встановленого ст.49 ЦПК України, без поважних причин.

Керуючись ст.2,12,13,44,49,126,127,182,222 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання позивачки ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку для подання заяви про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог відмовити.

Заяву позивачки ОСОБА_1 про зміну підстав, предмету та збільшення позовних вимог, подану до суду 02.12.2024 року, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її постановлення.

Суддя Н.А.Мурашова

10.12.2024