Справа № 626/1819/24
Провадження № 2-с/626/21/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 року

Суддя Красноградського районного суду Харківської області Рибальченко І.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по справі № 626/737/24, провадження № 2-н/626/238/2024 від 20.02.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2024 року до Красноградського районного суду Харківської області звернулася ОСОБА_1 із заявою, в якій просила суд скасувати судовий наказ від 23 квітня 2024 року у справі №626/1571/24 за заявою Красноградського підприємства теплових мереж про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання послуг з теплопостачання з ОСОБА_2 .

В обґрунтування заяви посилається на те, що 23.04.2024 Красноградського районного суду Харківської області було винесено судовий наказ про стягнення заборгованості за надання послуг з теплопостачання з боржника ОСОБА_2 .

Заявниця зазначив, що вона є дружиною боржника ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Повідомила, що не згодна з судовим наказом від 23.04.2024, оскільки наказ необґрунтованим та постановленим безпідставно, оскільки проведені стягувачем розрахунки заборгованості не відповідають фактичним даним, а тому з вказаним розрахунком вона не погоджується.

Вищевикладені обставини і стали підставою для звернення до суду з даною заявою.

Суд дослідивши матеріали заяви, приходить до наступного висновку. Статтею 11 ЦПК України зазначено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Відповідно до ч.1 ст.160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Частинами 1-5 статті 170 ЦПК України передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Заява підписується боржником або його представником.

До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Судом встановлено, що 23.04.2024 Красноградського районного суду Харківської області виданий судовий наказ, яким стягнено з ОСОБА_2 на користь Красноградського ПТМ суму заборгованості за надані послуги теплопостачання в смі 9062,37 грн. та судового збору в сумі 302,80 грн. (а.с.9).

Як вбачається з заяви про скасування судового наказу, боржник ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_1 .

Статтею 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

Відповідно до статті 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Згідно ч. 1 ст. 1296 ЦК України, спадкоємиць, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

В свою чергу, заявником не долучено доказів спадкування у відповідності до вимог ЦК України майна щодо якого відкрилася спадщина після смерті ОСОБА_2 .

Отже з урахуванням встановлених обставин, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не надала документу, який у розумінні положень діючого законодавства надає повноваження процесуального правонаступництва у цивільній справі, а ця обставина є перешкодою визнання заявника ОСОБА_1 в установленому законом порядку правонаступником померлого боржника та, відповідно, особою, права та інтереси якої порушені внаслідок винесення судового наказу.

Згідно з ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

На підставі наведеного, суд вважає за необхідне повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу.

Керуючись ст.55, 170, 171, 260, 261, 354, 355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу у цивільній справі №626/1571/24 за заявою Красноградського підприємства теплових мереж про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання послуг з теплопостачання з ОСОБА_2 повернути без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя І.Г.Рибальченко