КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 753/1399/24 Головуючий у суді першої інстанції: Колесник О.М.
УХВАЛА

16 травня 2024 року місто Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Матвієнко Ю.О., перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Міністерства Оборони України на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 , Міністерства оборони України, ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 05 березня 2024 року заяву ОСОБА_1 задоволено.

Не погоджуючись із рішенням, Міністерство Оборони України подало апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 356 ЦПК України, а саме: до апеляційної скарги не додано доказів сплати судового збору; не зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подає апеляційну скаргу.

Разом з тим, апеляційна скарга містить клопотання містить клопотання про відстрочення сплати судового збору до завершення розгляду справи у апеляційному порядку.

Вивчивши зазначене клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Отже, єдиною підставою для вчинення судом зазначених у наведених законодавчих нормах дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі ст. 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження N 11-336апп20) зазначила, що як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч. 2 цієї ж статті): 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача -фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Міністерство оборони України не надало суду належних та допустимих доказів, що їх майновий стан перешкоджає сплаті судового збору. При цьому, клопотання про відстрочення сплати судового збору не містить жодних посилань на обставини, які б давали суду підстави для його задоволення.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про відстрочення від сплати судового збору слід відмовити.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Сума судового збору, яка підлягала сплаті під час звернення з завою складала 605 грн. 60 коп.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір в розмірі 908 грн. 40 коп. (605,60 х 150%).

Разом із тим, апелянтом не виконано вимоги п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, а саме не зазначено у апеляційній скарзі відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: подати до суду апеляційної інстанції виправлену апеляційну скаргу, зазначивши відомості про наявність або відсутність електронного кабінету особи, яка подає апеляційну скаргу; надати копії виправленої апеляційної скарги з додатками відповідно до кількості учасників справи; подати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі, або документи, які підтверджують наявність підстав звільнення від сплати судового збору, відповідно до вимог закону.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357, 358 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 05 березня 2024 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків десять днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Матвієнко Ю.О.