ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 травня 2024 року м. Чернівці

Справа № 718/3465/23

Провадження №22-ц/822/500/24

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Литвинюк І. М., Височанської Н.К., Лисака І.Н., розглянувши клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , про призначення експертизи та витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про захист прав споживача туристичних послуг,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Кіцманського районного суду Чернівецької області від 14 березня 2024 року позов ОСОБА_3 задоволено.

На зазначене рішення ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу. До апеляційної скарги долучено клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи та клопотання про витребування від ОСОБА_3 оригінал договору з туристом №14/11-003 від 14 листопада 2019 року та оригінал довідки №08/09/20-1 від 08 вересня 2020 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що апелянт на час розгляду справи в суді першої інстанції перебувала на лікуванні та мала намір подати свої клопотання та відзив, про що неодноразово повідомлявся суд першої інстанції, однак останнім було проігноровано позицію апелянта та винесено рішення у справі.

Вважає, що апелянтом доведено поважність причин незаявлення клопотання про призначення почеркознавчої експертизи у суді першої інстанції, тому задля забезпечення прав і свобод апелянта та дотримання принципу змагальності сторін вважає, що у справі слід призначити почеркознавчу експертизу підписів, які проставлені на договорі з туристом за 14/11-003 від 14 листопада 2019 року та довідці 08/09/20-1 від 08 вересня 2020 року.

Колегія суддів вважає, що клопотання задоволенню не підлягає, з огляду на наступне.

Стаття 189 ЦПК України визначає завдання та строк підготовчого провадження. Завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

За нормою пункту 8 частини 2 статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста.

Згідно з положенням статті 198 ЦПК України суд може оголосити перерву у підготовчому засіданні у разі необхідності, зокрема у випадках: 1) заміни відведеного експерта, перекладача, спеціаліста; 2) невиконання учасником справи вимог ухвали про відкриття провадження у справі у встановлений судом строк, якщо таке невиконання перешкоджає завершенню підготовчого провадження; 3) неподання витребуваних доказів особою, яка не є учасником судового процесу; 4) витребування нових (додаткових) доказів; 5) якщо сторони домовилися провести позасудове врегулювання спору шляхом медіації. У разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Відповідно до частини 2 статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: 1) залишення позовної заяви без розгляду; 2) закриття провадження у справі; 3) закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат (стаття 209 ЦПК України).

В силу частин 2, 3 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

За приписами частини 2 статті 43 ЦПК України обов`язок надання усіх наявних доказів до початку розгляду справи по суті покладається саме на осіб, які беруть участь у справі.

Згідно із частиною 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до частини 1 статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Судова експертиза повинна призначатися лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять саме до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 06 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи. Запропоновано відповідачу подати до суду відзив на позов та докази, якими обґрунтовується, у строк протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі. Роз`яснено відповідачу, що в разі ненадання відзиву у встановлений строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Копія зазначеної ухвали суду від 06 жовтня 2023 року була направлена відповідачу на адресу для листування ( АДРЕСА_1 ), однак не вручена з підстав відсутності адресата за вказаною адресою, що підтверджується поштовим конвертом та довідкою про причини повернення (а.с.19).

Також з матеріалів справи вбачається, що 27 листопада 2023 року з матеріалами цивільної справи ознайомився представник відповідача ОСОБА_4 , який діє на підставі довіреності від 10 листопада 2023 року (а.с.29).

20 грудня 2023 року відповідачка ОСОБА_1 подала до суду заяву про відкладення розгляду справи, призначеного на 21 грудня 2023 року, посилаючись на погіршення стану здоров`я з 18 грудня 2023 року.

Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 23 січня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

З довідки про доставку електронного листа від 23 січня 2024 року та поштових конвертів вбачається, що відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 належним чином повідомлялися про розгляд справи по суті та призначення судового засідання на 14 березня 2024 року (а.с.45, 47, 49).

Проте, з моменту ознайомлення з матеріалами справи, ні представником відповідача ОСОБА_4 ні відповідачем ОСОБА_1 до суду першої інстанції не заявлялось клопотань про поновлення процесуального строку, а також не наведено поважності причин пропуску строку на подання клопотання про призначення експертизи. Перебування відповідача ОСОБА_1 на лікуванні, як поважна причина неподання клопотання про призначення експертизи, є безпідставними, оскільки її інтереси в суді першої інстанції здійснював представник, який не був позбавлений можливості подати зазначене клопотання, що виключає процесуальну можливість призначення такої експертизи в суді апеляційної інстанції.

За приписами статті 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

За установлених обставин, ураховуючи те, що у справі відсутні підстави, передбачені статтею 105 ЦПК України для обов`язкового призначення експертизи, скаржником не наведено об`єктивної неможливості реалізації права на заявлення клопотання про призначення експертизи у межах строків, визначених цивільним процесуальним законодавством, з огляду на положення статті 367 ЦПК України, колегія суддів робить висновок про відсутність підстав для задоволення клопотання про призначення експертизи.

Щодо клопотання про витребування доказів.

Відповідно до частини 1 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з вимогами частини 1 статті 365 ЦПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду вирішує питання щодо поважності причин неподання доказів до суду першої інстанції.

Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Отже, суд апеляційної інстанції наділений відповідними повноваженнями, які дозволяють йому усунути порушення, допущені судом першої інстанції при розгляді справи, зокрема щодо реалізації принципу змагальності у цивільному процесі, доказування сторонами тих обставин, на які вони посилаються в обґрунтування своїх вимог або заперечень.

З матеріалів справи вбачається, що ні ОСОБА_1 , ні її представник ОСОБА_4 до суду першої інстанції із зазначеним клопотанням не зверталися. Крім того, заявником не обґрунтовано поважні причини незаявлення зазначеного клопотання під час розгляду справи в суді першої інстанції.

Подання клопотання учасником справи, який бере участь у справі, в суді апеляційної інстанції про витребування доказів, які він без поважних причин не надав суду першої інстанції та відповідного клопотання до суду першої інстанції не подавав, виключає можливість їх витребування та розцінюється як процесуальний недогляд або зловживання правом цієї особи.

Відповідач ОСОБА_1 , інтереси якої в суді першої інстанції представляв ОСОБА_4 , в суді першої інстанції реалізувала належні їй процесуальні права на власний розсуд та не навела у клопотанні поважних причин неподання клопотання про витребування таких доказів до суду першої інстанції у визначений законом строк.

Враховуючи наведене та беручи до уваги наявну можливість подання клопотання про призначення почеркознавчої експертизи та витребування доказів під час розгляду справи у суді першої інстанції, заявлені ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , клопотання про призначення почеркознавчої експертизи та витребування доказів в суді апеляційної інстанції задоволенню не підлягають у зв`язку з порушенням процесуального порядку їх подання.

Керуючись статтями 83, 84, 103, 105, 106, 260, 365, 367 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , про призначення почеркознавчої експертизи та витребування доказів - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І.М. Литвинюк

Н.К. Височанська

І.Н. Лисак