ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3995/24 Справа № 211/1318/22 Суддя у 1-й інстанції - Ткаченко С.В. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів: Корчистої О.І., Тимченко О.О.,

за участю секретаря судового засідання Юрченко Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м.Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу №211/1318/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Криворізького Міського нотаріального округу Рукавіцин Ігор Анатолійович, про визнання права власності в порядку спадкування, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2023 року, постановлену у складі судді Ткаченко С.В., -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до Довгинцівського районного суду м.Кривого Рогу з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Криворізького Міського нотаріального округу Рукавіцин І.А., про визнання права власності в порядку спадкування.

Ухвалою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Не погодившись з зазначеною ухвалою, позивач подала апеляційну скаргу, у якій просила ухвалу суду скасувати, направивши справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування зазначила, що залишаючи позов без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Про судове засідання призначене на 26.12.2023 року представники позивача не були належним чином повідомлені, дізнались про нього випадково та подали клопотання про відкладення слухання справи.

Відзив на апеляційну скаргу сторонами не надано.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

В судовому засідання апеляційного суду представники позивача підтримали доводи апеляційної скарги, просили її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись у встановленому законом порядку.

Апеляційний суд вважає можливим розглянути справу за відсутності учасників справи, які не з`явились в судове засідання, оскільки, відповідно до частини 2 ст.372 ЦПК України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, представників позивача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду першої інстанції скасуванню, з направленням справи для продовження розгляду.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права і з дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підстав повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції не в повній мірі відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що у березні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Криворізького Міського нотаріального округу Рукавіцин Ігор Анатолійович, про визнання права власності в порядку спадкування.

Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 09 травня 2022 року було відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 09 червня 2022 року.

Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 11 серпня 2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 14 вересня 2023 року об 11-00 годин.

Згідно довідки про доставку SMS-повідомлення, судова повістка на 14.09.2023 року на 11.00 у справі №211/1318/22, доставлена одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 та ОСОБА_3 на номер телефону НОМЕР_2 11.08.2023 року.

Згідно довідки судове засідання призначене на 14 вересня 2023 року було відкладене на 21 листопада 2023 року у зв`язку з клопотання представника позивача ОСОБА_4 ..

Згідно довідки судове засідання, призначене на 21 листопада 2023 року відкладене на 26 грудня 2023 року у зв`язку з поданим представником позивача клопотанням про відкладення розгляду справи.

Згідно довідки про доставку SMS-повідомлення, судова повістка на 26.12.2023 року на 10.30 у справі №211/1318/22, доставлена одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 та ОСОБА_3 на номер телефону НОМЕР_2 21.11.2023 року.

Постановляючи 26 грудня 2023 року ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та її представники, про дату, час та місце розгляду справи в чергове були повідомлені своєчасно та належним чином, шляхом надсилання SMS- повідомлень, про що свідчать довідки про доставку таких повісток. Після закриття підготовчого засідання, справа призначалася тричі (14.09.2023, 21.11.2023, 26.12.2023), ні позивач, ні її представники до суду не з`явилися, про день слухання повідомлені.

Апеляційний суд не може погодитися з даним висновком, вважає його передчасним та зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин, або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Відповідно до положень статті 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів, надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Згідно з ч.13 цієї статті, за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

В матеріалах справи містяться довідки про доставку SMS, згідно яких позивачу та представнику позивача було доставлено SMS-повідомлення про судові засідання. Проте ці довідки не можуть вважатися доказом належного повідомлення про дату, час і місце судового засідання.

Так, згідно п.п.5-7 «Порядку надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі», затвердженого Наказом Державної судової адміністрації України 23 січня 2023 року №28, судовий виклик надсилається учаснику судового процесу за наявності відповідної заяви та технічної можливості. Форма заяви надається учаснику судового процесу в суді або самостійно завантажується ним з офіційної сторінки суду, розміщеної на офіційному веб-порталі судової влади України. Така заява підписується власноруч або кваліфікованим електронним підписом учасника судового процесу та подається до суду. Заява не задовольняється за умови встановлення факту наявності в учасника судового процесу зареєстрованої офіційної електронної адреси. У разі подальшого розгляду судової справи судом апеляційної чи касаційної інстанцій судовий виклик надсилається цими судами на зазначений у заяві номер мобільного телефону учасника.

В матеріалах справи така заявка як від позивача так і від представника позивача відсутня.

За таких обставин, не можна вважати, що суд першої інстанції належним чином повідомив сторону позивача про дату, час і місце судового засідання призначеного на 14.09.2023, 21.11.2023, 26.12.2023 року.

Отже, на момент розгляду зазначеного питання відсутня така обов`язкова умова для залишення позову без розгляду як повторна неявка належним чином повідомленого позивача.

Такий висновок узгоджується з висновками, яких дійшов Верховний Суд в постановах від: 31 січня 2023 року у справі №693/812/21; 10 листопада 2022 року у справі №440/222/19; 26 жовтня 2022 року у справі №666/6309/13-ц, розглядаючи аналогічне правове питання.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який, зокрема, вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Судом не враховано пункт 36 рішення Європейського суду з прав людини «Голдер проти Сполученого Королівства», оскільки суд не здійснив остаточного вирішення справи через заявлений ним брак компетенції. Згідно пункту 25 рішення Європейського суду з прав людини «Кутіч проти Харватії» право на доступ до суду включає не тільки право ініціювати судове провадження, але й право одержати вирішення справи судом. Відсутність вирішення судом справи становить порушення права на доступ до суду (пункт 31 рішення у справі «Ганчі проти Італії»).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (Белле проти Франції, § 38). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (Белле проти Франції, § 36; Нун`єш Діаш проти Португалії).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії).

Згідно із статтею 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Оскільки суд першої інстанції порушив порядок встановлений для вирішення питання, залишив без розгляду позовну заяву без з`ясування належним чином усіх обставин, які мають бути додержані для прийняття даного процесуального рішення, що призвело до помилкового вирішення питання, то за таких обставин ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Оскільки розгляд справи по суті не було закінчено, підстав для розподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 379, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 26 грудня 2023 року скасувати. Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Судді:

Повний текст постанови складено 22 травня 2024 року.

Головуючий суддя: О.В.Агєєв