Справа № 523/1052/24
Провадження №2-во/523/124/24
У Х В А Л А

"17" травня 2024 р. м. Одеса

Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючий суддя Далеко К.О.,

за участю секретаря Іванченко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі заяву представника відповідача - адвоката Пустовойтенко О.А. про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі № 523/1052/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

26.03.2024р. по згаданій справі ухвалено рішення, яким позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задоволено, шлюб розірвано.

08.05.2024 року через підсистему «Електронний суд» представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Пустовойтенко О.А. було подано заяву про виправлення описки в рішенні суду від 26 березня 2024 року, в якій він просить виправити описки, а саме: 1) Виключити з рішення суду фразу «Причинами розірвання шлюбу є те що відповідач вигнав її з дітьми з будинку»; 2) Після речення «Також у судове засідання не з`явився і представник відповідача адвокат Пустовойтенко О.А., який був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення смс повідомлення на його електронну адресу», додати речення наступного змісту: «В матеріалах справи є заява представника відповідача - адвоката Пустовойтенко О.А. щодо погодження з позовними вимогами, в якій він також просив розглядати справу за його відсутність».

В обгрунтування заяви адвокат Пустовойтенко О.А. зазначає, що відповідач не міг вигнати позивача з дітьми з моральних переконань, а по друге, відповідач тривалий час знаходиться за територією України, що унеможливлює здійснення таких дій. Крім того у відповідача у власності знаходиться квартира, а не будинок та матеріали справи не містять жодного нагадування про те, що відповідач вигнав позивача з дітьми з будинку. Щодо нез`явлення представника відповідача у судове засідання, це також не відповідає дійсності, оскільки він як представник з`явився до судового засідання у визначений час, але між суддею та сторонами було погоджено про те, що сторони звернуться із заявами про розгляд справи у їх відсутність, що і було ним зроблено через канцелярію суду.

Суд, ознайомившись з заявою про виправлення описки, дослідивши матеріали справи та рішенням суду, ухвалене за результатами її розгляду, дійшов до висновку про часткове задоволення вимог заяви про виправлення описки з таких підстав.

Згідно з ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи.

У зв`язку з відсутністю необхідності заслухати пояснення заявника та отримати від нього додаткові докази для вирішення питання щодо виправлення описки в рішенні суду, із врахуванням достатності доказів для розгляду заяви про виправлення описки, на підставі ч. 2 ст. 269 ЦПК України ця заява розглянута без повідомлення учасників справи.

У розумінні процесуального законодавства описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Пунктом 19 постанови Пленуму Верховного суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Таким чином, під опискою слід розуміти зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу. До описок слід відносити неточності, пов`язанні з написанням окремих слів, зокрема імен, учасників процесу, назв підприємств. До цього виду помилок слід також віднести помилкове зазначення реквізитів юридичної особи, номерів, дат, кількості.

Так в описовій частині рішення суду від 26.03.2024 року у четвертому абзаці зазначено, що «У судовому засіданні яке було призначено на 26 лютого 2024 року, позивач ОСОБА_1 наполягала на задоволенні позову та розірванні шлюбу, категорично була проти надання строку для примирення. Причинами розірвання шлюбу є те що відповідач вигнав її з дітьми з будинку, а тому вона не бажає перебувати у шлюбі з відповідачем.».

Тобто, судом в описовій частині рішення суду було викладено позицію позивача.

Отже, посилання представника відповідача адвоката Пустовойтенко О.А., на те, що опискою є фраза в рішенні суду «Причинами розірвання шлюбу є те що відповідач вигнав її з дітьми з будинку» не є опискою, оскільки судом зазначено в рішенні суду лише те що позивачем ОСОБА_1 було озвучено у попередньому судовому засіданні, а саме, причина розірвання шлюбу, що також відображено у протоколі судового засідання від 26.02.2024р.

Відповідно до ч. 3 ст. 265 ЦПК України в описовій частині рішення зазначаються: 1) стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача; 2) заяви, клопотання; 3) інші процесуальні дії у справі (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо).

З огляду на вищевикладене, суд не знаходить підстав для виправлення описки в цій частині рішення суду, оскільки описки не допущено та зазначене представником відповідача не є опискою у розумінні ст. 269 ЦПК України, тому суд приходить до висновку про відмову в частині задоволення заяви щодо виключення з рішення суду фрази «Причинами розірвання шлюбу є те що відповідач вигнав її з дітьми з будинку».

В іншій частині, заява представника відповідача адвоката Пустовойтенко О.А. підлягає задоволенню, рішення підлягає доповненню, а саме, щодо наявності в матеріалах справи заяви представника відповідача адвоката Пустовойтенко О.А. щодо погодження з позовними вимогами, в якій він також просив розглядати справу за його відсутності.

Згідно ч.1 ст.269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

За змістом вказаної статті під опискою слід розуміти випадкову граматичну помилку, що тягне за собою неточний виклад змісту судового рішення чи перекручування його суті (наприклад, пропуск літери, цифри, їх перестановка, описки у написанні складних прізвищ або складних чисел тощо); арифметична помилка - це помилка у підрахунках (арифметичних діях).

При цьому, диспозиція наведеної статті не дозволяє під виглядом виправлення недоліків судового рішення вносити будь-які зміни до його змісту, зокрема змінювати висновки та мотиви судового рішення.

Згідно п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18.12.2009 «Про судове рішення у цивільній справі» вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

На підставі викладеного, та керуючись статтями 260,269 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача - адвоката Пустовойтенко О.А. про виправлення описки в рішенні суду по цивільній справі № 523/1052/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити частково.

Виправити допущену описку в описовій частині рішенні суду від 26.03.2024р по цивільній справі 523/1052/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме: Після речення «Також у судове засідання не з`явився і представник відповідача адвокат Пустовойтенко О.А., який був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення смс повідомлення на його електронну адресу», додати речення наступного змісту: «В матеріалах справи є заява представника відповідача - адвоката Пустовойтенко О.А. щодо погодження з позовними вимогами, в якій він також просив розглядати справу за його відсутність».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Повний текст ухвали складено 17.05.2024р.

Суддя: