15.10.2024 Єдиний унікальний номер 202/9806/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15.10.2024 м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Грона Д. С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні, -

ВСТАНОВИВ:

06.08.2024 позивач звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17.09.2024 справу № 202/9806/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні передано за підсудністю на розгляд до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська.

Відповідно до Протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 14.10.2024 визначено головуючого суддю у цій справі.

15.10.2024 справа безпосередньо отримана головуючим суддею Гроною Д. С.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали на предмет відкриття провадження у справі, суддя доходить наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Пред`явлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Згідно пунктів 4-6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

В порушення вказаної норми позивачем не визначено які саме способи участі у вихованні дитини він просить визначити судом на кшталт: визначення годин протягом дня, днів тижня, святкових та вихідних днів, які позивач має намір проводити з дитиною.

Крім того, згідно приписів ст. 157 Сімейного кодексу України, питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно ч. 1 ст. 158 Сімейного кодексу України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення.

Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. (ч. 2 ст. 158 Сімейного кодексу України), тобто об`єктом захисту може бути порушене, невизнане або оспорене право чи інтерес. При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, саме порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

У розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач стверджує, що дитина проживає разом з матір`ю, однак остання чинить перешкоди в спілкуванні з сином, що порушує його права як батька дитини. В якості доказу надано копію талону-повідомлення з єдиного обліку № 14924 від 21.07.2024. Проте із позову не вбачається, яке рішення станом на 15.10.2024 було прийнято органами Національної поліції України за результатами розгляду цього звернення, чи було встановлено наявність будь-яких перешкод у спілкуванні батька з дитиною з боку матері.

Крім того, позивачем у позові не вказується чи вживав він заходів досудового врегулювання спору, шляхом звернення до органу опіки та піклування з заявою про визначення участі батька у вихованні дитини та не надано доказів, що між батьками з цього приводу існує спір.

Також позивачем не ставиться питання про залучення до участі у справі у якості третьої особи відповідного органу опіки та піклування який би мав надати суду висновок про спосіб участі батька у вихованні дитини.

Згідно з ч. 5, 6 ст. 19 Сімейного кодексу України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Частиною 1 ст.159 Сімейного кодексу України визначено, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Отже, позовна заява не містить посилань на докази наявності спору між позивачем та відповідачем щодо вимоги про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною; визначення способу участі батька у вихованні дитини та спілкуванні з нею; інформації щодо звернення до органу опіки та піклування задля визначення способів участі позивача у вихованні дитини та спілкуванні з нею; клопотання про залучення відповідного органу опіки та піклування в якості третьої особи.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, оскільки позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам закону, її необхідно залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її вихованні - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків поданої заяви - п`ять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. С. Грона

.