Провадження № 2/947/1057/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2024 року

Київський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Луняченка В.О.,

за участі секретаря судового засідання Макаренко Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Південний» () до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості за договором про відкриття та обслуговування банківського рахунку,-

ВСТАНОВИВ:

З позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за Договором про відкриття та обслуговування банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу НОМЕР_5 від 21.08.2023 року у розмірі 361468,39 гривень, до суду звернувся ПАТ АБ «Південний».

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Луняченку В.О.

Ухвалою судді від 28.11.2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду від 19.03.24 витребувано докази у справі за клопотанням представника відповідача, відповідь на яку надано суду 08.05.24.

Представником відповідача адвокатом Кушнір А.С. надано суду відзив на позов.

В свою чергу АБ «Південний» надав відповідь на відзив.

Скориставшись своїм правом відповідач ОСОБА_1 . заходами електронного суду надав заперечення на відповідь на відзив.

03.04.24 позивачем заходами електронного суду надано додаткові письмові пояснення щодо позову.

23.05.24 року представником відповідача адвокатом Кушнір А.С., заходами електронного суду надано додаткові письмові пояснення щодо позову.

У судове засідання учасники справи не з`явились, повідомлялись належним чином, відомості про що містяться в матеріалах справи.

Так в матеріалах справи міститься заява представника позивача щодо розгляду справи за відсутністю їх представника в якій позовні вимоги підтримані та позивач наполягає на їх задоволенні.

Представник відповідача у судовому засіданні, яке відбулось в режимі відеоконференцзв`язку 09.04.2024 зазначила, що позовні вимоги не визнає, заперечує проти задоволення позову, пояснила як у відзиві на позов, що перевитрата відбулась з вини банку, оскільки технічний збій був у банківській системі, Відповідачем жодних банківських операцій після відкриття рахунку не здійснювалось, вважає, що відбулось кримінальне првопорушення.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Судом встановлено, що 21.08.23 між Публічним акціонерним товариством Акціонерним банком «Південний» та ОСОБА_1 було укладено Договір про відкриття та обслуговування банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу (ПК) НОМЕР_5 (далі - Заява-договір та/або Договір банківського рахунку).

Відповідно до договору банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу (ПК) він є невід`ємною частиною Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб (далі-Публічний договір).

Згідно п. 2.1. Публічного договору, цей Договір банківського обслуговування вважається укладеним, а всі його умови прийнятими та погодженими Клієнтом з моменту та шляхом підписання Клієнтом та Банком відповідної Заяви-Договору про надання банківського продукту/послуги, яка містить згоду Клієнта на прийняття пропозиції укласти Договір комплексного банківського обслуговування (акцепт). Підписанням відповідної Заяви-Договору про надання банківського продукту/ Клієнт підтверджує, що він ознайомлений з умовами Договору комплексного банківського обслуговування ( в тому числі Тарифами, умовами послуг та продуктів, тощо), прийняв його умови безумовно та в повному обсязі, прийняв на себе зобов`язання дотримуватись їх та згоден з укладанням з Банком цього Договору.

30.08.2023 року, на виконання вказаного вище та згідно Заяви-договору банківського рахунку Банком було відкрито рахунок IBAN НОМЕР_2 для власних потреб Клієнта.

Відповідно до п. 3.1.2 Публічного договору, Клієнт зобов`язався зокрема: належним чином виконувати умови Договору комплексного банківського обслуговування: дотримуватись вимог чинного законодавства України, в тому числі інструкцій, правил, інших нормативно-правових актів Національного банку України з питань здійснення банківських операцій: самостійно контролювати рух та залишок коштів на власних рахунку/ ах , в тому числі для уникнення виникнення несанкціонованої перевитрати за рахунком.

Згодом, Банком було встановлено, що під час користування власним рахунком, Клієнт допустив виникнення несанкціонованої перевитрати, чим спричинив Банку збитки.

Згідно Розділу 1 Публічного договору, несанкціонована перевитрата - це перевищення дозволенного ліміту Кредиту/ заборгованість Клієнта по ПР/КР перед Банком, яка виникає у разі перевищення (недостатності) суми операції над сумою залишку коштів на ПР/КР Клієнта на момент списання. Сума визначається як різниця між перевищенням та дозволеним лімітом Кредиту/різниця між перевищенням (недостатності) суми операції над сумою залишку коштів на ПР/КР Клієнта на момент списання. Несанкціонована перевитрата за ПР/КР виникає зокрема через особливості здійснення розрахунків із застосуванням платіжних карток, зокрема, але не виключно, через розбіжності у часі між здійсненням операції з платіжною карткою та клірингом розрахунків, технічні помилки у роботі обладнання, яке використовується при здійсненні розрахунків із платіжними картками тощо. Розмір несанкціонованої перевитрати та час не є прогнозованим.

Несанкціонована перевитрата (овердрафт) відповідача виникла на рахунку НОМЕР_2 у зв`язку з наступним.

Загалом, в період з 11.09.2023 по 13.09.2023 по власному рахунку відповідача ОСОБА_1 відповідач мав на власному рахунку залишок у розмірі 0,39 гривень.

За вказаний період було здійснено 64 операцій на загальну суму 1880720,39 гривень, з яких: 39операції на загальну суму 578892,00 гривень були на зарахування коштів на рахунок; 23 операції на загальну суму 940360,39 гривень були видатковими; 2 операція на загальну суму 361468,39 гривень, що відображує надання несанкціонованого овердрафту.

З чого слідує, що сума видаткових операцій перевищує суму зарахувань, що є несанкціонованою перевитратою.

Зазначене підтверджується випискою з рахунку приватного клієнта №/0922 та випискою про рух коштів на рахунку.

Описана перевитрата відбулась через технічну помилку при формуванні залишку під час обміну інформацією між Банком та Українським процесінговим центром. У результаті такої помилки відповідач мав можливість розпорядитися більшою кількістю грошових коштів, ніж він реально мав на власному рахунку у якості залишку.

Внаслідок зазначеного, між доступними коштами та фактично витраченими коштами виникла різниця в розмірі 361468,00 грн., що в даному випадку є несанкціонованою перевитратою, яка виникла у зв`язку із системною/технічною помилкою.

Таким чином загальна сума заборгованості за несанкціонованим овердрафтом НОМЕР_5 від 21.08.23 виданого на рахунок № НОМЕР_2 становить 361468,00 гривень.

Суд звертає увагу на те, що долучена до позову виписка з карткового рахунку відповідача також вказує, що відповідач активно користувався грошовими коштами (використовував для власних потреб в межах розміру встановленого на карту ліміту, отримував кошти шляхом зняття готівки в банкоматі, здійснював розрахунки за покупки через термінали, інші платежі), здійснював поповнення карткового рахунку для погашення заборгованості по тілу кредиту, а отже, прийняв запропоновані банком умови щодо розміру кредитного ліміту та умов кредитування.

Виписка з банківського рахунку - це документ, що видається фінансовою установою, в якому містяться відомості про рух грошових коштів та має статус первинного документу, який містить інформацію про рух коштів на балансі карткового рахунку відповідача, операції за картковим рахунком (з визначенням дати проведення операції та визначенням проведеної операції, зазначенням суми на балансі рахунку після поведеної операції). Банківська виписка має статус первинного документу, що підтверджено Переліком типових документів, затвердженого наказом МЮУ від 12.04.2012р. № 578/5.

Відповідно до договору ДКБОФО п. 3.1.2., Клієнт зобов`язався, зокрема, своєчасно та в повному обсязі здійснювати погашення заборгованості, що виникла у Клієнта за будь-якими договорами в тому числі за наданими кредитами, процентами за їх використання, за перевитратою платіжного ліміту/несанкціонованою перевитратою, договорами поруки, за якими Клієнт виступає поручителем, а також оплачувати всі комісії/інші платежі в обсязі та на умовах, передбачених цим Договором комплексного банківського обслуговування та/або Тарифами.

В порушення вказаних умов договору Боржник не виконує свої зобов`язання та не сплачує заборгованість за Договором банківського рахунку та Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб.

Таким чином, внаслідок невиконання боржником взятих на себе зобов`язань за Договорами банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу (ПК), у відповідача перед Банком виникла несанкціонована заборгованість, яка складає 361468,00 гривень. На вимогу банку відповідач не виконує вимог банку щодо повернення коштів, що стало підставою для звернення до суду з дійсним позовом.

У зв`язку з даним подіями 18.09.23 банк прийняв рішення щодо відмови від підтримання з нею ділових відносин з подальшим обмеженням на ділові відносини в майбутньому з посиланням на Закон України « Про запобігання та протидію легалізації ( відмиванню) доходів, одержаних злочинних шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення» від 06.12.2019 за № 361-ІХ.

Відповідач у своєму відзиві стверджує що ним особисто не проводилося жодних операцій по рахунку, повідомлень про списання/поповнення рахунку останній не отримував, власна інформація щодо логіну та паролю тощо третім особам не передавалась. У зв`язку із наведеним, на думку Відповідача, підстави для проведення банком операцій, збитки від проведення яких поніс Банк, були відсутні.

Відповідно до п.бЗ ч.5 розділу 1 Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, затвердженого Постановою Правління Національного Банку України № 65 від 19.05.2020 року, фінансовий номер телефону - контактний номер телефону клієнта, що використовується банком, зокрема, з метою проведення його автентифікації.

Крім того, 21.08.2023 року Клієнт надав Банку заяву про підключення послуги Моbі& Сагd, де зазначив в якості свого фінансового номеру телефон: НОМЕР_4 .

Слід зазначити, що Позивачем в період з 11.09.2023 року по 13.09.2023 року було проведено ряд видаткових операцій на суму 940360,39 гривень. Зазначені операції було проведено з використанням технології Full 3D Secure, тобто з підтвердженням операції за допомогою динамічного паролю, надісланого на телефонний (фінансовий) номер НОМЕР_4 , який закріплено за Клієнтом Банку в інформаційних системах Банку (та самостійно, саме клієнтом Банку було надано Банку в якості індивідуального контактного телефонного номеру).

В підтвердження того, що Банком було відправлено Клієнту, а клієнтом було отримано динамічний пароль з використанням технології Full 3D Secure, щодо проведення грошових операцій, на його телефонний (фінансовий) номер НОМЕР_4 надаємо до суду виписку щодо проведення смс-інформування клієнта.

Позивач звернув увагу суду на те, що вищевказані грошові перекази неможливо було б здійснити без зазначення такої інформації: повного номеру карти; строку дії карти; динамічного паролю, який надходить в SMS-повідомленні від Банку.

Тому суд критично ставиться до пояснень представника відповідача, викладених у відзиві на позов, щодо неповідомлення боржника щодо несанкціонованих перевитрат та неотримання нею повідомлень від банку, оскільки позивачем було повідомлено ОСОБА_1 щодо повідомлення клієнта через систему «Pivdenny online» з номером мобільного телефону НОМЕР_4 , повідомлення здійснювались здебільшого шляхом направлення PUSH-повідомлення доствлялись у вигляді повідомлень ( 4 штуки) у програмному забезпеченні обміну миттєвим повідомленнями «Viber (GMSU-viber) у калєнта ОСОБА_1 30.08.23 була ввімкнена функція отримання інформування від банку у вигляді PUSH-повідомлення у застосунку «Pivdenny online» , а 06.09.23 та 11.09.23 відбулись зміни периметру PUSH-Token. Даний факт підтверджений висновком експерта №24-3032 від 10.07.24.

Представник відповідача у відзиві зазначає, що підписаний відповідачем договір не є кредитним, тому і не може бути заборгованості за даним договором, однак позивач зазначає, що відбувся несанкціонований овердрафт, про що у Договорі про відкриття та обслуговування банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу, який є невід`ємною частиною (Публічного договору) Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб- п.3.1.2 клієнт зобов`язався зокрема: - належним чином виконувати умови Договору комплексного банківського обслуговування, дотримуватись вимог чинного законодавства України, в тому числі інструкцій, правил, інших нормативно - правових актів Національного банку України з питань здійснення банківських операцій, самостійно контролювати рух та залишок коштів на власних рахунку/ ах , в тому числі для уникнення виникнення несанкціонованої перевитрати за рахунком.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про платіжні послуги", платіжною картою є електронний платіжний засіб у вигляді пластикової чи іншого виду картки.

Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу.

Згідно ч. 2 ст. 41 ЗУ «Про платіжні послуги», ініціювання платіжної операції здійснюється шляхом: 1) надання ініціатором платіжної інструкції надавачу платіжних послуг, в якому відкрито його рахунок; 2) надання надавачем платіжних послуг з ініціювання платіжної операції платіжної інструкції платника надавачу платіжних послуг з обслуговування рахунку платника на підставі наданої платником цьому надавачу платіжних послуг з ініціювання платіжної операції згоди на ініціювання такої платіжної операції; 3) надання платником платіжної інструкції та готівкових коштів для виконання платіжної операції, у тому числі за допомогою платіжного пристрою; 4) використання користувачем платіжного інструменту для виконання платіжної операції; 5) надання платником, що є власником електронних грошей, платіжної інструкції, у тому числі шляхом використання платіжного інструменту, емітенту електронних грошей щодо виконання платіжної операції з використанням електронних грошей; 6) надання користувачем платіжної інструкції відповідному учаснику платіжної системи, у тому числі шляхом використання певного платіжного інструменту, в порядку, визначеному правилами цієї платіжної системи.

У відповідності до ч. 20 ст. 38 ЗУ «Про платіжні послуги», користувач, якому наданий ''електронний платіжний засіб, зобов`язаний зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства та умов договору, укладеного з емітентом і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права.

Користувач відповідно до умов договору зобов`язаний надати банку, інформацію для здійснення контактів з ним, а банк зобов`язаний зберігати цю інформацію протягом дії договору.

Обов`язок банку щодо повідомлення користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача є виконаним: у разі інформування банком користувача про кожну здійснену операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем; у разі відмови користувача від отримання повідомлень банку про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача, про що зазначено в договорі.

Тобто у відповіді на відзив позивачем спростовано надані у відзиві пояснення відповідача.

Тому, викладені у відзиві пояснення не знайшли свого підтвердження.

У запереченнях від 25.09.24 представник відповідача зазначає, що висновок експерта від 10.07.24 №24-3032, є таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства.

Суд приймає до уваги положення ст. 103 ЦПК України які регламентують вимоги до висновку експерта.

«1. Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

2. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

3. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.»

Так у даному висновку зазначено, що його виконано на замовлення АБ «Південний».

Суд також, пр оцінці заперечень, приймає до уваги,що сторона відповідача не надала жодного доказу звернення до правоохоронних органів з питань скоєння злочину відносно використання його особистих даних, його номер телефону або його алвного банківського рахунку.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема з договорів та інших правочинів.

Згідно ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Відповідно дост. 1069 ЦК Україниякщо відповідно до договору банківського рахунка банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу.

Тобто, Договір банківського рахунку, що був укладений між Банком та Боржником є підставою для виникнення взаємних прав та обов`язків між сторонами зазначених договорів.

Частиною першою статті 626 Цивільного кодексу України передбачено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно статті 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно статті 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цьогоКодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Стаття 527 ЦК України визначає, що зобов`язання повинно виконуватись належним чином та в строк відповідно до умов договору та вимогЦК України, інших актів цивільного законодавства.

Згідно ст. 530 ЦК України якщо в зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк. Порушенням зобов`язання є його невиконання чи виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 ЦК України).

Відповідно до статті 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У відповідності до ч. 1ст. 611 ЦК України, у разі невиконання зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу (тобто діяти добросовісно).

Так, добросовісність - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Тобто цивільний оборот ґрунтується на презумпції добросовісності та чесності учасників цивільних відносин, які вправі розраховувати саме на таку поведінку інших учасників, яка відповідатиме зазначеним критеріям і уявленням про честь та совість (подібна позиція викладена в постановах Верховного Суду від у справі N 910/8482/18 (910/4866/21), від 04.08.2021 у справі N 185/446/18, від 07.10.2020 у справі N 450/2286/16-ц).

Відповідно до ч. з ст. 13 ЦК України, не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Формулювання "зловживання правом" необхідно розуміти як суперечність, оскільки якщо особа користується власним правом, то його дія дозволена, а якщо вона не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права та дія без права. Сутність зловживання правом полягає у вчиненні уповноваженою особою дій, які складають зміст відповідного суб`єктивного цивільного права, недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права (постанови Верховного Суду від у справі N 911/698/21 (911/1116/21), від 02.02.2022 у справі N 922/1474/21, від 12.01.2022 у справі N 910/429/20 тощо).

Таким чином, суд дійшов висновку, що вимоги позивача про стягнення з відповідача грошових коштів у розмірі 361467,86 гривень в рахунок погашення заборгованості за Договором про відкриття та обслуговування банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу НОМЕР_5 від 21.08.2023 року є обгрунтованими та позов підлягає задоволенню.

Щодо судових витрат, суд зазначає наступне.

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, у відповідності до вимог ч.3 ст. 133 ЦПК, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог ( ч.1ст. 141 ЦПК).

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача ( п.1 ч.2 ст. 141 ЦПК).

Між банком та адвокатським об`єднанням «Юрпрайм» 18.06.2018 укладено договір про надання правової допомоги

При розгляді даної заяви, суд враховує ціну позову, а також вартість послуги адвоката - складання позовної заяви 1000 гривень, що відображено у протоколі №2 засідання 18.12.2018.

Позовні вимоги задоволено повністю, а отже, з відповідача на користь банку підлягає стягненню сума сплаченого ним судового збору у розмірі 5422,02 грн., а також 1000 гривень судових витрат на правову допомогу, витрачених позивачем, про що свідчить акт №241 прийому- передачі виконаних послуг та попереднього фіксування майбутніх витрат від 10.11.2023 року.

Керуючись ст. ст.2,76-83,141,263-265,273,354-355 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Південний» () до ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості за договором про відкриття та обслуговування банківського рахунку- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 АДРЕСА_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Південний» (65059 м.Одеса, вул. Краснова, 6/1 ) грошові кошти у сумі 361467,86 (триста шістдесят одна тисяча чотириста шістдесят сім грн..86 коп.) гривень в рахунок погашення заборгованості за Договором про відкриття та обслуговування банківського рахунку з використанням електронного платіжного засобу (ПК)НОМЕР_5 від 21.08.2023 року.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 АДРЕСА_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Південний» (65059 м.Одеса, вул. Краснова, 6/1 ) витрати по сплаті судового збору в розмірі 5422,03 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 АДРЕСА_1 ) на користь Публічного акціонерного товариства Акціонерний банк «Південний» (65059 м.Одеса, вул. Краснова, 6/1 ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 1000 гривень.

Повне судове рішення буде складено протягом десяти днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини.

Рішення може бути оскаржене до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне рішення складено 07.10.24

Суддя В. О. Луняченко