Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/4296/23
Номер провадження2/711/459/24
РІШЕННЯ
15 квітня 2024 року м. Черкаси
Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:
Головуючого: судді - Кондрацької Н.М.
секретаря судового засідання - Мелещенко О.В.,
представника позивача адвоката Марченко О.В.
розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Марченко Оксана Вікторівна, до Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ ГРУП ЮА», ОСОБА_2 про розірвання договору поставки, стягнення вартості непоставлених товарів, процентів за користування чужими грошовими коштами та відшкодування моральної шкоди,-
До Придніпровського районного суду міста Черкаси звернулась в інтересах ОСОБА_1 адвокат Марченко О.В. щодо розірвання договору, стягнення вартості непоставлених товарів, процентів за користування чужими коштами та відшкодування моральної шкоди.
Ухвалою суду від 05.07.2023 відкрито провадження у справі та ухвалено проводити розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження.
Ухвалою суду від 06.03.2024 залучено до справи співвідповідача ОСОБА_2 , змінивши при цьому його статус з третьої особи.
У подальшому представник позивача підтримала уточнені позовні вимоги та просила їх задоволити у наступній редакції. Так, зазначає, що у зв`язку з отриманням позивачкою детального звіту про рух коштів з АТ «Перший Український Міжнародний Банк» та задля забезпечення правильного та всебічного захисту інтересів Позивачки, виникла необхідність в уточненні заявлених позовних вимог.
11.09.2021р. між ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» та ОСОБА_1 було укладено договір №29/09 на виготовлення меблів, назва виробу - Кухня. Згідно п.1 зазначеного договору, Виконавець зобов`язується виконати за завданням Замовника роботи з виготовлення меблів (далі- Виріб) і передати результат роботи Замовнику, а Замовник відповідно до умов цього договору зобов`язується прийняти та оплатити виготовлений виріб.
Відповідно до п.2. цього договору, фактична дата готовності Виробу (на складі) до доставки 11.11.2021р.
Відповідно до п.3.1. договору, 70% від загальної вартості договору Замовник оплачує авансом в момент підписання цього договору шляхом внесення грошових коштів Виконавцю. Загальна вартість договору 67 500,00 грн. Сума передплати 47 250,00 грн.
Відповідно до квитанції до прибуткового касового ордеру виданою та підписаною ОСОБА_2 , як керівником ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА», з печаткою ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА», ОСОБА_1 було сплачено готівкою в рахунок передоплати за Договором № 29/09 від 11.09.2021р. (назва виробу «Кухня») 47 250,00 грн. за визначеним договором.
29.09.2021р. між ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» та ОСОБА_1 було укладено договір №32/09 на виготовлення меблів, назва виробу - гардеробна, тумба, ванна, холодильник.
Відповідно до п.2. цього договору, фактична дата готовності Виробу (на складі) до доставки 24.10.2021р.
Те що, ці суми були сплачено Позивачкою на виконання Договору № 32/09 від 29.09.2021р. підтверджується роздруківкою листування з месенджера Viber, звітом про рух коштів наданим АТ «ПУМБ», а також копіями платіжних інструкцій, які додано до матеріалів справи.
Відповідач свої зобов`язання не виконав, зустрічі уникає, що підтверджується перепискою Позивача та Відповідача в месенджері Viber, також Відповідач повідомив Позивача, що кошти які він отримав як передоплата вже витрачені і повернути їх не має можливості.
У зв`язку із невиконанням Відповідачем взятих на себе зобов`язань, 28.01.2021р. ОСОБА_1 направила на електронну пошту, на ім`я керівника ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» ОСОБА_2 та на адресу реєстрації юридичної особи ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» лист з проханням повернути кошти (докази направлення електронного листа та засобами поштового зв`язку у ОСОБА_1 наявні) за ненадану послугу, але відповідач кошти не повернув та на вимогу не відповів.
04.04.2023р. Позивачкою та її представником було направлено на адресу відповідача претензію щодо повернення попередньої оплати вартості договору, а також відшкодування витрат на адвоката та моральної шкоди. Але претензії відповідач залишив без відповіді.
Станом на подачу позовної заяви та уточненої позовної заяви зобов`язання ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» за жодним із договорів не виконані, загальна сума яка була сплачена Позивачкою складає 100 250,00 грн.
Загальна заборгованість (без врахуванням витрат на адвоката) зв рахуванням інфляції, 3% річних за користування чужими коштами та моральної шкоди станом на 26.02.2024р. (інфляція та 3% річних пораховані станом на подачу позовної заяви, тобто на 20.06.2023р.) становить 188 602, 40 грн.
Згідно з п.1 ч.2 ст.11 ЦК підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Згідно із ч.1 ст.509 ЦК зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Статтею 599 ЦК передбачено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Відповідно до ст.629 ЦК договір є обов`язковим для виконання сторонами. Відповідно до ч. 2 ст. 651 ЦК України, договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК). За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ст.655 ЦК).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №918/631/19 вказано, що попередня оплата - це грошова сума, яка не забезпечує виконання договору, а є сумою, що перераховується згідно з договором наперед, у рахунок майбутніх розрахунків, зокрема, за товар, який має бути поставлений, за роботи, які мають бути виконані.
Згідно зі статтею 678 ЦК України покупець, якому переданий товар неналежної якості, має право, незалежно від можливості використання товару за призначенням, вимагати від продавця за своїм вибором: 1) пропорційного зменшення ціни; 2) безоплатного усунення недоліків товару в розумний строк; 3) відшкодування витрат на усунення недоліків товару. У разі істотного порушення вимог щодо якості товару (виявлення недоліків, які не можна усунути, недоліків, усунення яких пов`язане з непропорційними витратами або затратами часу, недоліків, які виявилися неодноразово чи з`явилися знову після їх усунення) покупець має право за своїм вибором: 1) відмовитися від договору і вимагати повернення сплаченої за товар грошової суми; 2) вимагати заміни товару. Якщо продавець товару неналежної якості не є його виготовлювачем, вимоги щодо заміни, безоплатного усунення недоліків товару і відшкодування збитків можуть бути пред`явлені до продавця або виготовлювача товару. Положення цієї статті застосовуються, якщо інше не встановлено цим Кодексом або іншим законом.
Статтею 662 ЦК України визначено, що продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу.
Зазначені вимоги чинного законодавства не були виконані відповідачами, незважаючи на здійснення позивачем часткової оплати виробу.
Згідно ч. 2 ст. 692 Цивільного кодексу України якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк, покупець має право вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати.
Відповідно до частин 2, 3 ст. 849 ЦК України якщо Підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника.
Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України «Про захист прав споживачів», споживач має право відмовитися від договору про виконання робіт (надання послуг) і вимагати відшкодування збитків, якщо виконавець своєчасно не приступив до виконання зобов`язань за договором або виконує роботу так повільно, що закінчити її у визначений строк стає неможливим.
У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги у повному обсязі та просила їх задоволити. Повідомила, що на час розгляду справи вимоги за Договорами виконані не були, робота не зроблена, меблі та техніка не установлені, передоплата не повернута. Окрім матеріальних збитків позивач понесла моральну шкоду, вона очікувала виконання робіт, життя у комфорті, але це не справдилось. Просила також стягнути суму витрат на правничу допомогу.
Відповідачі у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи судом повідомлені належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило, а тому, відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у їх відсутності та ухвалити у справі заочне рішення за згодою представника позивача.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до часткового задоволення, виходячи з наступного.
У відповідності зі статтею 15 Цивільного кодексу України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Частиною першою статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до частини першої-другої статті 207 Цивільного кодексу України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.
Відповідно до наданої копії 11.09.2021р. між ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» та ОСОБА_1 було укладено договір №29/09 на виготовлення меблів, назва виробу - Кухня. Згідно зазначеного договору, Виконавець зобов`язується виконати за завданням Замовника роботи з виготовлення меблів (далі- Виріб) і передати результат роботи Замовнику, а Замовник відповідно до умов цього договору зобов`язується прийняти та оплатити виготовлений виріб.
Відповідно до п.2. договору, фактична дата готовності Виробу (на складі) до доставки 11.11.2021р.
Відповідно до п.3.1. договору, 70% від загальної вартості договору Замовник оплачує авансом в момент підписання цього договору шляхом внесення грошових коштів Виконавцю. Загальна вартість договору 67 500,00 грн. Сума передплати 47 250,00 грн.
Згідно до квитанції до прибуткового касового ордеру б/н виданою та підписаною ОСОБА_2 , як керівником ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА», з печаткою ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА», ОСОБА_1 було сплачено готівкою в рахунок передоплати за Договором № 29/09 від 11.09.2021р. 47 250,00 грн. за визначеним договором.
Також, 29.09.2021р. між ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» та ОСОБА_1 було укладено договір №32/09 на виготовлення меблів, назва виробу - гардеробна, тумба, ванна, холодильник.
Відповідно до п.2. цього договору, фактична дата готовності Виробу (на складі) до доставки 24.10.2021р.
Перерахування коштів у сумі 41 000,00 грн. ОСОБА_1 підтверджується квитанціями про перерахування коштів від 29.09.2021, 29.09.2021 та 10.10.2021 на банківську картку керівника ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» ОСОБА_2 . Як вбачається з наданих скрінів з месенджера Viber, номер картки для здійснення оплати за Договором № 32/09 від 29.09.2021р. надав позивачу відповідач ОСОБА_2
Уникнення та не виконання вимог договорів підтверджується перепискою позивача та підповідача в месенджері Viber, яка долучена до матеріалів позовної заяви.
Надіслану претензію позивача відповідачем було проігноровано.
Позивачем у позовній заяві зазначається, що станом на подачу позовної заяви та уточненої позовної заяви зобов`язання ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА» за жодним із договорів не виконані, загальна сума яка була сплачена позивачкою складає 100 250,00 грн., також загальна заборгованість (без врахуванням витрат на адвоката) зв рахуванням інфляції, 3% річних за користування чужими коштами та моральної шкоди станом на 26.02.2024р. (інфляція та 3% річних пораховані станом на подачу позовної заяви, тобто на 20.06.2023р.) становить 188 602, 40 грн.
Відповідно до ст. 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
За змістом ч. 2 ст. 712 ЦК України, до договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
Статтею 662 ЦК України визначено, що продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу.
Зазначені вимоги чинного законодавства не були виконані відповідачем, незважаючи на здійснення позивачем часткової оплати виробу (дошки).
Згідно ч. 2 ст. 692 Цивільного кодексу України якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк, покупець має право вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати.
За таких обставин, суд приходить до висновку що позовні вимоги в частині розірвання договору поставки та стягнення грошових коштів, сплачених за товар (дошки), такими, що підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про нарахування штрафних санкцій судом встановлені наступні обставини.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч. 2 ст.651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Частиною 1 ст. 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив зобов`язання, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Статтею 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором, у тому числі: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, розірвання договору; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
За таких обставин, суд приходить до висновку що позовні вимоги в частині розірвання договоруна виготовлення меблів № 29/09 та 32/09 та стягнення сплачених грошових коштів, , такими, що підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про нарахування штрафних санкцій судом встановлені наступні обставини.
Відповідно до ст. 610 ЦК України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч. 2 ст.651 Цивільного кодексу України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Частиною 1 ст. 612 ЦК України встановлено, що боржник вважається таким, що прострочив зобов`язання, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Статтею 611 ЦК України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором, у тому числі: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, розірвання договору; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Згідно ч. 1 ст. 624 Цивільного кодексу України якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.
Як вбачається з копій наданих договорів № 29/09 та № 32/09, а саме п. 4.2.11 у разі порушення виконавцем строку виконання своїх зобов`язань , передбачених п. 2 цих Договорів з вини виконавця, Замовник вправі стягнути з виконавця неустойку у розмірі 1 % від вартості непоставлених елементів виробу за кожен день прострочки починаючи з дати підписання акту прийманні-передачі виробу, але у будь-якому випадку не більше загальної вартості непоставлених елементів виробу.
У наданих копіях договорів зазначається, що фактична дата готовності виробу за Договором № 29/09 становить 11.11.2021, а за Договором № 32/09 - 24.10.2021.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Оцінюючи належність, допустимість, а також достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки відповідач умови договору у встановлений договором строк не виконав, кошти сплачені позивачем за товар не повернув, а тому суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача щодо розірвання Договору поставки від 15.07.2021, стягнення з відповідача грошових коштів, сплачених в якості авансового платежу за Договором поставки, а також стягнення з відповідача неустойки з урахуванням індексу інфляції.
Що стосується вимоги про відшкодування моральної шкоди, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до статті 23 Цивільного кодексу України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4)у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Частина перша статті 1167 Цивільного кодексу України передбачає, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Відповідно до пункту 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв`язку з ушкодженням здоров`я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв`язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв`язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.
Згідно роз`яснень, що містяться у пункті 9 вказаної постанови, розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - за власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
При визначенні розміру заподіяної позивачу моральної шкоди, суд керується засадами розумності, виваженості та справедливості, як того вимагає стаття 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховує характер та обсяг душевних страждань, фізичного болю та страждань, яких позивач зазнала у зв`язку з вимушеними змінами в її житті, характер додаткових зусиль для організації свого життя, тому вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди підлягають частковому задоволенню- стягнення 2 000,00 грн. солідарно з відповідачів.
У відповідності до частини першої статті 81 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідачі, не бажаючи приймати участь у судовому розгляді справи і реалізувати своє процесуальне право на спростування доводів позову і доказування належного виконання обов`язків, тим самим не оспорюють наявних підстав для задоволення позовних вимог.
Щодо витрат на правничу допомогу.
Положеннями ст. 59 Конституції України визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків встановлених законом.
За змістом ч. 1 п. 1 ч. 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 1-4 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Отже, заначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені.
Оскільки згідно з ч. 3 ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» позивачка звільнена від сплати судового збору, то відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідачів та стягується з них в дохід держави в розмірі 1073,60 грн. з кожного.
На підставі вищенаведеного, відповідно до статей 3, 11, 15, 23, 207, 610, 611, 629, 651, 664 Цивільного кодексу України, керуючись статтями 4, 10-13, 15, 76-81,89,141, 259,263-265,268, 273, 279, 280-284, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Марченко Оксана Вікторівна, до Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ ГРУП ЮА», ОСОБА_2 про розірвання договору поставки, стягнення вартості непоставлених товарів, процентів за користування чужими грошовими коштами та відшкодування моральної шкоди задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 (адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , керівник ТОВ «БЕСТ ГРУП ЮА») на користь держави 1073, 60 грн. судового збору.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Повний текст рішення буде виготовлений 29.04.2024.
Головуючий: Н. М. Кондрацька