Справа № 274/8549/23 Провадження № 2/0274/380/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
07.10.24 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1 , представником якої є ОСОБА_2 ,
доШвайківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, представником якої є ОСОБА_3 ,
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулася з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , спадкоємцем якої був її син ОСОБА_5 , який є батьком ОСОБА_1 . ОСОБА_5 пропусти строк на прийняття спадщини з поважних причин, а тому змушений був подати позовну заяву про визнання додаткового строку для подання заяви про її прийняття, однак провадження у справі було закрито у зв`язку з його смертю. ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_4 , у зв`язку з пропуском строку, встановленого законодавством України для прийняття спадщини, цей строк вона пропустила з незалежних від неї причин, тобто з поважних, а саме через незнання про існування спадкового майна.
Швайківська сільська рада Бердичівського району Житомирської області позов визнала.
Судом з`ясовано, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (актовий запис № 6 від 22.03.2006 р.), що підтверджується свідоцтвом від 22.03.2022 р. про смерть (а. с. 65).
ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом від 16.02.2008 р. про шлюб, свідоцтвом від 15.12.2020 р. про народження, свідоцтвом від 26.12.2018 р. про народження, (а. с. 76, 75, 67).
Таким чином, зважаючи на зміст статей 1216 1218, 1222, 1223, 1258 та 1265 Цивільного кодексу України, ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_4 п`ятої черги за законом.
Згідно з частиною третьою статті 1268, частиною першою та другої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_4 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_4 (19.03.2006 р.), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви, довідки від 18.01.2021 р. старости Райківського старостинського округу Швайківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області та постанови від 27.01.2023 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Богатирчука В.А. (а. с. 66, 79).
Статтею 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до абзаців першого та другого пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Згідно з частиною першою статті 1221 Цивільного кодексу України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Тобто відповідачами у цій справі мають бути спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 , і лише за їх відсутності територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
З матеріалів спадкової справи № 7/2021, заведеної 02.02.2021 р. після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу Богатирчуком В.А., зокрема, свідоцтва від 22.03.2006 р. про смерть та довідки від 18.01.2021 р. старости Райківського старостинського округу Швайківської сільської ради Бердичівського району Житомирської області, випливає, ОСОБА_4 померла у с. Райки Бердичівського району Житомирської області, інші спадкоємці, які б прийняли спадщину, відсутні (а. с. 63 81).
Таким чином Швайківська сільська рада Бердичівського району Житомирської області є належним відповідачем у справі.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що не проживала разом з ОСОБА_4 , через що не знала про існування спадкового майна (земельних ділянок), про його існування дізналася випадково, і одразу після цього звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.
Частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В порушення зазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України ОСОБА_1 не довела, що вона не знала про існування спадкового майна, а, дізнавшись про нього, одразу звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини (будь-яких доказів на підтвердження цих обставини нею не подано).
Але якщо ж навіть і виходити з того, ОСОБА_1 не знала про існування спадкового майна, а, дізнавшись про нього, одразу звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, то ці обставини не перешкоджали ОСОБА_1 у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини (подати заяву про прийняття спадщини) після смерті баби ОСОБА_4 .
Таким чином невчинення ОСОБА_1 дій з прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_4 , не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними.
Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці ОСОБА_4 , які прийняли спадщину, відсутні, а Швайківська сільська рада Бердичівського району Житомирської області позов визнала, таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, Суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_4 , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 206, 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут