Провадження № 2-п/357/25/24
У Х В А Л А

іменем України

29 травня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Орєхова О. І. ,

за участі секретаря Вальчук М. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 2 в м. Біла Церква заяву представника відповідача адвоката Мазурик Зоряни Ярославівни про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/16051/23, -

В С Т А Н О В И В :

В травні 2024 року уповноважений адвокат Мазурик Зоряна Ярославівна, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з заявою про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/16051/23.

В обґрунтування поданої заяви зазначила, що 1 квітня 2024 року Білоцерківським міськрайонним судом Київської області по цивільній справі № 357/16051/23 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, ухвалено заочне рішення. Згідно вказаного заочного рішення позов був задоволений та з ОСОБА_1 відповідно до позовних вимог було ухвалено стягнути на користь ТОВ «Укр Кредит Фінанс» заборгованість за кредитним договором 79 200,00 (сімдесят дев`ять тисяч двісті гри. 00 коп.), яка складається з :прострочена заборгованість за кредитом - 20 000,00 гривень; прострочена заборгованість за нарахованими процентами - 59 200,00 гривень. А, також судові витрати, у розмірі 2 147, 20 гри (дві тисячі сто сорок сім гривень 20 копійок).

Вважає, що заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області по цивільній справі № 357/16051/23 необхідно скасувати та призначити справу до розгляду в загальному порядку, враховуючи наступне.

По-перше, розмір нарахованих відсотків, значно перевищує розмір заборгованості за кредитами, а також не надано розрахунків за який період було нараховані відсотки.

Іншого належного розрахунку, який би узгоджувався із матеріалами справи, умовами кредитного договору, позивач не представив, хоча в цій частині саме на ньому лежить процесуальний обов`язок доказування, а тому цей конкретний позов не може бути задоволений, оскільки він є необґрунтованим, а позовні вимоги - недоведені.

Надані позивачем виписка та розрахунок заборгованості за кредитом, підготовлені робітниками банку - є відображенням односторонніх арифметичних розрахунків позивача і не є правовою підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог позивача до відповідачів. Сама позовна заява не містить таких даних, а лише констатує наявність недоказаного розміру всієї суми непогашеного кредиту.

Документами, які можуть підтвердити наявність або відсутність заборгованості, а також встановлювати розмір зазначеної заборгованості, можуть бути виключно документи первинної бухгалтерської документації, оформлені згідно нормам ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», оскільки лише первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій та складені під час здійснення господарської операції - є правовою підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій.

Проте, позивачем не надано суду первинних бухгалтерських документів відносно видачі кредиту та його часткового погашення (платіжні доручення, меморіальні ордери, розписки, чеки, та ін.), тому не має підстав вважати, що розмір заборгованості відповідача перед позивачем, а також суми відсотків, зазначені в розрахунку та довідці с правильними.

При цьому, матеріали справи також не містять відомостей, що підтверджують факт наявності заборгованості відповідача за кредитним договором у розмірі 79 200,00 (сімдесят дев`ять тисяч двісті грн. 00 коп.).

Доведеність наявної суми заборгованості за кредитним договором, є обов`язком позивача, який він не виконав, оскільки не довів належними та допустимими доказами її розмір.

По-друге, частиною 1 та 2 ст. 639 Цивільного кодексу України визначено, що договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Таким чином, відповідно до Умов та Правил надання банківських послуг, визначено, що Умови та Правила надання банківських послуг, Пам`ятка Клієнта, Тарифи, а також заява про приєднання до Умов та Правил становить укладений Договір про надання банківських послуг.

Проте, ТОВ «Укр Кредит Фінанс», не надано суду доказів оформлення та укладання між сторонами та відповідно отримання позичальником Умов та Правил надання банківських послуг, Пам`ятки клієнта і Тарифів, щоб в сукупності із Заявою, свідчило про укладений у належній формі договір між сторонами про надання банківських послуг.

Враховуючи, що за умовами заяви позичальника, остання разом з Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами складає між позичальником та банком договір про надання банківських послуг, а долучений позивачем до матеріалів позовної заяви Витяг з Умов та правил надання банківських послуг, не містить підпису позичальника, то можна дійти висновку, що позивачем не доведено, що під час підписання заяви позичальника відповідач був ознайомлений саме з цими Умовами та Правилами надання банківських послуг.

По-третє, в позовній заяві зазначається, що ТОВ «Укр Кредит Фінанс» нараховує відсотки за користування кредитом.

Але, роздруківка із сайту позивача належним доказом бути не може, оскільки цей доказ повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку), яка може вносити і вносить відповідні зміни в Умови та Правила споживчого кредитування. До такого висновку дійшов і Верховний Суд України у постанові від 11 березня 2015 року (провадження № 6-16цс15).

За таких обставин та без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачу Умови та Правила банківських послуг відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, наданий банком витяг з Умов та Правил надання банківських послуг не може розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачем кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджує вказаних обставин.

По-четверте, надані позивачем Умови обслуговування ТОВ «Укр Кредит Фінанс», з огляду на їх мінливий характер, не можна вважати складовою кредитного договору й щодо будь-яких інших встановлених ними нових умов, чи можливості використання банком додаткових заходів, які збільшують вартість кредиту, чи щодо прямої вказівки про збільшення прав та обов`язків кожної із сторін, якщо вони не підписані та не визнаються позичальником, а також, якщо ці умови прямо не передбачені, як у даному випадку - в анкеті-заяві позичальника, яка безпосередньо підписана останнім і лише цей факт може свідчити про прийняття позичальником запропонованих йому умов та приєднання як другої сторони до запропонованого договору.

Отже, відсутні підстави вважати, що сторони обумовили у письмовому вигляді ціну договору, яка встановлена у формі сплати процентів за користування кредитними коштами, а також відповідальність у вигляді пені та комісії за порушення термінів виконання договірних зобов`язань.

Просила переглянути заочне рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від по цивільній справі № 357/16051/23, скасувати його та призначити справу до розгляду в загальному порядку (а.с. 110 - 113).

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України, подана заява була зареєстрована в Єдиній автоматизованій системі документообігу Білоцерківського міськрайонного суду.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 08 травня 2024 року (а.с. 121) головуючим суддею по справі було визначено суддю Орєхова О.І.

Заява з додатками, матеріали цивільної справи № 357/16051/23 провадження № 2/357/891/24, згідно контрольного журналу судових справ та матеріалів, отримана суддею для розгляду 14 травня 2024 року, оскільки згідно наказу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області № 28/в/г від 12 квітня 2024 року суддя Орехов О.І. перебував у додатковій оплачуваній відпустці з 29 квітня 2024 року по 13 травня 2024 року (а.с. 124).

Ухвалою судді від 14 травня 2024 року прийнято заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 квітня 2024 року по цивільній справі № 357/16051/23 та призначено судовий розгляд заяви на 29 травня 2024 року (а.с.125).

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Одночасно з заявою про перегляд заочного рішення, представником відповідача адвокатом Мазурик З.Я. було подано заяву, в якій остання просила судове засідання по справі проводити без участі відповідача.

Позивач товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» свого представника в судове засідання не направило, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою про доставку електронного документу через систему «Електронний суд» (а.с. 127). Причини неявки суду не повідомив.

Інші заяви чи клопотання до суду не надходили.

Учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності ( ч. 3 ст. 211 ЦПК України ).

За вказаних обставин, суд приходить до висновку про можливість проведення судового засідання за відсутністю учасників судового розгляду, оскільки наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та прийняття законного і обґрунтованого рішення.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду при розгляді справи № 361/8331/18 від 1 жовтня 2020 року.

В зазначеній постанові Верховний Суд виходив з такого: «якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні».

Відповідно до ч. 4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явились, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи № 357/16051/23 провадження № 2/357/891/24, заяву про перегляд судового рішення разом з додатками, дійшов висновку, що заяву про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

У грудні 2023 року позивач товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» звернулось до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором (а.с. 1-12).

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.12.2023 року, головуючим суддею визначено Орєхова О.І. (а.с. 72-73) та матеріали передані для розгляду.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

13 грудня 2023 року здійснено запит стосовно відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача (а.с. 77).

19 січня 2024 року за вх. № 3898 судом отримано з відділу обліку та моніторингу інформацію про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача (а.с. 78).

Згідно отриманої інформації, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 з 06.03.2007 року.

Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача (ч. 1 ст. 187 ЦПК України).

Ухвалою судді від 22 січня 2024 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження. Постановлено провести розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання у справі на 26 лютого 2024 року (а.с. 79-80).

26.02.2024 року розгляд справи було відкладено до 10 год. 30 хв. 01 квітня 2024 року у зв`язку із неявою відповідача (а.с. 84).

В судове засідання 01.04.2024 року позивач свого представника не направив, однак в позовній заяві, в її прохальній частині (а.с. 11) просили розглянути справу без участі позивача (представника позивача).

Також, в позовній заяві (а.с. 10), позивач не заперечував щодо можливого ухвалення у справі заочного рішення про задоволення позовних вимог.

До того ж, разом із позовною заявою було надано клопотання, за підписом директора ТОВ «Укр Кредит Фінанс» Є.В. Резуєва, про розгляд справи без участі представника позивача, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечують (а.с. 71).

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином, рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення.

На адресу суду повернувся поштовий конверт, причина повернення працівниками пошти вказана, як за закінченням терміну зберігання (а.с. 86).

Так, кореспонденція з суду направлялася на адресу відповідача ОСОБА_1 за адресою його реєстрації, відповідно до отриманої судом інформації з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в Києві та Київській області щодо зареєстрованого місця проживання (перебування).

Однак, в матеріалах справи знаходиться заява, яка надійшла від представника відповідача, адвоката Мазурик Зоряни Ярославівни про ознайомлення із матеріалами судової справи, отримана та зареєстрована канцелярією суду 13.02.2024 року за вх. № 8374, з якої вбачається, що відповідач був обізнаний про розгляд справи, так як дізнався про судове засідання з офіційного порталу Судова влада. Також, представник відповідача просила відкласти розгляд справи на іншу дату та надати час для ознайомлення з матеріалами справи.

Але на день розгляду справи представник відповідача з матеріалами справи не ознайомлювалась, інших заяв та клопотань на адресу суду не надходило.

Відповідно до ч. 5 ст. 128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно.

Оскільки відповідач був обізнаний про розгляд справи, про що свідчить заява про ознайомлення з матеріалами справи, а тому суд дійшов висновку, що відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце слухання справи.

Заяв та клопотань з боку відповідача на адресу суду не надходило, як не надходило і відзиву на позовну заяву позивача.

Ухвалою суду від 01.04.2024 року постановлено провести розгляд даної цивільної справи в заочному порядку.

Заочним рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 квітня 2024 року позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з відповідача ОСОБА_1 на користь позивача товариства з обмеженою відповідальністю «Укр Кредит Фінанс» заборгованість за договором № 1247-6463 від 30.07.2023 року у загальній сумі 79 200,00 гривень та судовий збір у сумі 2 147,20 гривень, загалом 81 347 гривень 20 копійок (вісімдесят одна тисяча триста сорок сім гривень двадцять копійок).

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Таким чином, підставами для перегляду заочного рішення є одночасно наявність доказів, що мають істотне значення для справи та відсутність відповідача в судовому засіданні з поважних причин.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач ОСОБА_1 про дату час та місце розгляду справи, згідно норм чинного цивільно-процесуального законодавства, був завчасно повідомлений належним чином.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають істотне значення для справи, не досліджувались судом при розгляді справи у зв`язку із неявкою відповідача та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення. Проте, представником відповідача адвокатом Мазурик З.Я. жодних належних доказів, що б підтверджували необґрунтованість вимог позивача до заяви не додано.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що справу було розглянуто у відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Варто зазначити, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу resjudicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення.

Згідно ч.3ст.287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, та у такому випадку згідно ч.4 цієї статті у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 12, 284,287,288, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника відповідача адвоката Мазурик Зоряни Ярославівни про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 357/16051/23, - залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до пункту 4 статті 287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. І. Орєхов