Справа № 161/5217/24
Провадження № 2/161/2204/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2024 року місто Луцьк Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Івасюти Л.В.

за участю секретаря судового засідання Вольської А.А.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , який поданий в його інтересах адвокатом Ходачинською Юлією Юріївною до Боратинської сільської ради Луцького району Волинської області, ОСОБА_3 , про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Позов обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний племінник ОСОБА_4 , який до дня смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_1 разом із братом ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_4 та його брат не були одруженими та не мали дітей. Їхня мати ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , після смерті якої відкрилася спадщина на належне їй майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 та земельні ділянки площею 2,79 га та 1,4066 га.

Діти ОСОБА_6 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 прийняли спадщину шляхом спільного проживання із спадкодавцем на момент смерті, проте спадкових прав після її смерті не оформляли. Після смерті ОСОБА_4 спадкова справа не заводилася.

Його мати ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 є рідною сестрою матері померлої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Він і померла ОСОБА_6 є двоюрідними братом та сестрою, а ОСОБА_4 його двоюрідним племінником.

Оскільки документи, а саме свідоцтво про народження ОСОБА_4 , свідоцтво про народження та смерть ОСОБА_6 , а також свідоцтво про народження та шлюб її матері ОСОБА_7 відсутні, він позбавлений можливості оформити спадкові права на майно, після смерті родичів.

Зазначає, що він дізнався про те, що його племінники не оформили спадкових прав після смерті матері нещодавно від старости села. Крім цього, на усне звернення йому надано роз`яснення приватним нотаріусом про те, що строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 минув ІНФОРМАЦІЯ_6 , а у зв`язку з тим, що племінник проживав один, він спадщину не прийняв.

Посилаючись на викладене, позивач просить суд, встановити факт родинних відносив, а саме, що він є двоюрідним дядьком ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Визначити йому додатковий строк терміном в 2 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

Ухвалою судді від 20.03.2024 відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою суду від 16.04.2024 закрито підготовче провадження у справі.

В судовому засіданні представник позивача заявлений позов підтримала та просила задовольнити з наведених у ньому підстав.

Від представника відповідача Боратинської сільської ради надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про місце, час та дату розгляд справи повідомлялася належним чином. Клопотань про відкладення на адресу суду не надходило.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе проводити розгляд справи у їх відсутності.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи та подані докази на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог, суд установив таке.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 315 ЦПК України, у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Частиною 1 статті 315 ЦПК України визначено перелік фактів, справи про встановлення яких розглядає суд.

Частиною 2 статті 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно із п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Метою звернення ОСОБА_2 до суду є встановлення в судовому порядку обставин, необхідних для прийняття спадщини після смерті двоюрідного племінника ОСОБА_4 .

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_7 народився ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_1 , батьками якого вказані ОСОБА_8 та ОСОБА_2 (а.с.08).

Мати позивача ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_9 ) народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 , її батьками вказані ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (а.с.19). Після реєстрації шлюбу з ОСОБА_8 30.10.1976, змінила прізвище на ОСОБА_12 , відповідно до свідоцтва про народження НОМЕР_3 (а.с.19). ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 згідно з свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_4 (а.с.20).

Рідна сестра матері позивача ОСОБА_13 , народилася ІНФОРМАЦІЯ_9 , а 18.12.1967 уклала шлюб з ОСОБА_14 , про що зроблено актовий запис № 19 та змінила прізвище на ОСОБА_15 (а.с. 46-47).

Із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 6 від 27.03.2024 випливає, що у шлюбі ОСОБА_7 та ОСОБА_14 , ІНФОРМАЦІЯ_10 народилася дочка ОСОБА_6 (а.с. 52-53).

ІНФОРМАЦІЯ_11 у ОСОБА_6 народився син ОСОБА_5 (а.с.50-51), а 24.06.1989 син ОСОБА_4 (а.с.48-49).

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 померла, що підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с.44-45).

Згідно запису в погосподарській книзі № 02 за номером об`єкта по господарського обліку № 166 за ОСОБА_6 значить житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами в с. Коршів, земельна ділянка розміром 2,79 га та 1,4066 га для ведення селянського господарства (а.с. 14).

Із довідки Боратинської сільської ради № 197 від 16.09.2022 вбачається, що ОСОБА_6 до дня своєї смерті проживала зі своїми синами ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в АДРЕСА_1 (а.с. 14).

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3 ст.1268 ЦК України).

Судом встановлено, що спадкова справи після смерті ОСОБА_6 не заводилася, що підтверджується відповіддю з Луцької районної державної нотаріальної контори (а.с. 60).

Таким чином, сини ОСОБА_6 ОСОБА_5 та ОСОБА_4 вступили у спадщину шляхом спільного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер син ОСОБА_6 ОСОБА_5 (а.с. 11), який до дня своєї смерті був зареєстрований та проживав в АДРЕСА_1 разом з братом ОСОБА_4 (а.с. 12).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який до дня своєї смерті був зареєстрований та проживав один в АДРЕСА_1 (а.с. 09, 10). Спадкова справа після смерті ОСОБА_4 не заводилася.

Позивач будучи спадкоємцем майна, що залишилося після смерті ОСОБА_4 звернувся до нотаріуса з метою прийняття спадщини, проте у зв`язку з пропуском ним шестимісячного строку для прийняття спадщини та відсутністю документів, які підтверджують родинні відносини з двоюрідним племінником ОСОБА_4 , йому було роз`яснено про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину та рекомендовано звернутися до суду.

Проаналізувавши вищевказані докази, суд дійшов висновку про доведеність позивачем належними та допустимими доказами у їх сукупності факту родинних відносин між ним та ОСОБА_4 , а саме, що він є двоюрідним дядьком ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а відтак позовна вимога про встановлення факту родинних відносин підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно з ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 та земельні ділянки площею 2,79 га та 1,4066 га, яке останній успадкував після смерті матері та брата шляхом спільного проживання із спадкодавцями на час відкриття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 не оформив спадкових прав після смерті матері та брата.

Ст.1296 ЦК України визначено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавець ОСОБА_4 за життя не склав заповіт, інші спадкоємці на спадкове майно не претендують, оскільки із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса не зверталися, а тому має місце спадкування за законом.

Також, встановлено, що позивачу на усне звернення, нотаріусом було роз`яснено йому про те, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини (а.с. 23).

Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з тим, ч. 3 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Крім того, при розгляді справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Перший протокол, Конвенція) кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Предметом безпосереднього регулювання статті 1 Першого протоколу є втручання держави в право на мирне володіння майном, зокрема, й позбавлення особи права власності на майно шляхом його витребування на користь держави.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 та ч. 3 ст. 1296 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Оцінюючи доводи позивача та надані ним докази в обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що у своїй сукупності вони свідчать про те, що позивач мав об`єктивні труднощі у своєчасному поданні заяви про прийняття спадщини, а тому причини пропуску встановленого законом шестимісячного строку є поважними.

Крім того, суд враховує, що визнання поважними причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини та визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини не буде порушувати права та законні інтереси інших осіб, суперечити принципам законності, добросовісності, розумності та справедливості (ст. 3 ЦК України).

Водночас відмова у задоволенні позову, за наявності встановлених судом обставин, була б непропорційним втручанням у право особи на мирне володіння майном.

Враховуючи вищенаведене, на підставі ст.ст. 4, 315, 12-13, 81, 259, 264-265, 354 ЦПК України, ст.ст. 3, 1216-1217, 1268-1270, 1272, 1296 ЦК України, статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд,

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Встановити факт родинних відносив, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_12 є двоюрідним дядьком ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_13 .

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк тривалістю 2 (два) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його двоюрідного племінника ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_13 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_5 );

Відповідач: Боратинська сільська рада Луцького району Волинської області(адреса: вул. Центральна, 20, с. Боратин, Луцький район, Волинська область, ).

Відповідач: ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_2 )

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Л.В. Івасюта