Справа № 357/8574/24
Провадження № 2/357/3703/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2024 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бебешко М. М. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Російської Федерації, про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок збройної агресії РФ проти України,

В С Т А Н О В И В:

07 червня 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом, в якому просить стягнути з відповідача держави Російської Федерації на свою користь моральну шкоду у розмірі 400 000,00 грн.

Ухвалою суду 19 червня 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 15липня 2024 року. Через неявку відповідача судовий розгляду у справі призначено на 03 вересня 2024 року.

Ухвалою судді від 03 вересня 2024 року позовну заяву залишено без руху, надано заявнику строк для усунення вказаних в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання її копії.

Вказана ухвала обґрунтована тим, що позивач має надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру в розмірі 4 000,00 грн., або надати до суду документ, який звільняє від сплати судового збору.

03 вересня 2024 року позивач отримала ухвалу про залишення позову без руху, що підтверджується розпискою (а.с. 35).

Станом на 23.09.2024 позивач не усунула недоліки позовної заяви.

Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК) і дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Згідно частини третьої статті 13 Цивільного кодексу України не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах.

Відповідно до ч. 1ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім цього, з системного аналізу положень статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17липня 1997року №475/97-ВР передбачено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany).

Відповідно до п. 11 ч. 3 ст. 2 ЦПК України неприпустимість зловживання процесуальними правами визнана однією з засад (принципів) цивільного судочинства. Роль суду у реалізації принципу змагальності сторін полягає, зокрема, у запобіганні зловживанню учасниками судового процесу їх правами.

До теперішнього часу вимоги ухвали не виконані, ніяких заяв або клопотань протягом встановленого судом строку до суду не надходило, недоліки заяви не усунуті.

Згідно ч. 13 ст 187 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

За таких обставин, подану заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.187, 260, ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Російської Федерації, про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок збройної агресії РФ проти України- залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя М. М. Бебешко