Справа №463/9849/24
Провадження №2/463/1943/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22 жовтня 2024 року суддя Личаківського районного суду м. Львова Стрепко Н.Л., вивчивши матеріали позову ОСОБА_1 до Львівської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права користування на об`єкти нерухомого майна, -

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовом до відповідача, відповідно до якого просить визнати за ОСОБА_1 право користування на:

житловий будинок АДРЕСА_1 загальною площею 178,0 кв.м., Частка: 1/1;

житловий будинок АДРЕСА_1 загальною площею 96,0 кв.м., Частка: 1/1;

господарську будівлю загальною площею 42,0 кв.м., позначену під індексом А-1 і розташовану на прибудинковій території будинку АДРЕСА_1 , Частка: 1/1;

господарську будівлю загальною площею 56,0 кв.м., позначену під індексом А-2 і розташовану на прибудинковій території будинку АДРЕСА_1 , Частка: 1/1;

житловий будинок АДРЕСА_1 загальною площею 56.0 кв.м., частка: 1/1 та господарську будівлю загальною площею 42,0 кв.м., позначену під індексом Г-1 і розташовану на прибудинковій території будинку АДРЕСА_1 , Частка: 1/1.

Позовні вимоги мотивує зокрема тим, що у відповідності до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 9 вересня 2004 року вона є власником будинку АДРЕСА_1 . Зазначає, що на момент приватизації, будинок складався з однієї житлової кімнати житловою площею 14,6 кв.м, коридору та кухні, загальна площа будинку становила 27,2 кв.м., однак впродовж з 2004 року по 2006 рік нею за власні особисті кошти та власними силами було розбудовано даний будинок, внаслідок чого його площа збільшилась, а також збудовано ще два будинки з господарськими будівлями. Зазначила, що відповідачем було відмовлено їй в узаконенні вказаного майна, а Комунальною установою «Львівський міський центр приватизації державного житлового фонду» відмовлено їй у приватизації реконструйованого нею будинку. При цьому, хоч позивач просить визнати за нею право користування вказаними об`єктами нерухомого майна, як на правову підставу позову посилається зокрема на положення ст. 392 ЦК України, згідно з якою власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою.

Матеріали позову були подані до Личаківського районного суду м. Львова 21 жовтня 2024 року, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду таких було визначено суддю Стрепка Н.Л.

Даний позов підсудний Личаківському районному суду м. Львова відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України, оскільки з матеріалів позову вбачається, що нерухоме майно щодо якого подано позов знаходиться на території, що відноситься до Личаківського районного суду м. Львова за адресою: м. Львів, вул. Земельна, 10А, 10В, 10Г.

Разом з тим, вивчивши матеріали позовної заяви, вважаю, що її слід залишити без руху з таких підстав.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

Водночас, як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 , така не містить відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету сторін та третіх осіб.

Окрім того згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити також зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

При цьому згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Хоч в позовній заяві ОСОБА_1 в врахуванням наведеного заявлено позовні вимоги, які за своїм змістом є вимогами про визнання права власності на майно, однак вартості вказаного майна та загальної ціни позову в позовній заяві не вказано.

Також п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, зо позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Та згідно з ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Водночас, позовна заява ОСОБА_1 не містить переліку документів та інших доказів, що додаються до заяви, позивачем долучено до такої лише копію рішення Личаківського районного суду м. Львова від 4 грудня 2019 року, будь яких доказів існування об`єктів нерухомого майна, щодо яких вона просить визнати за нею право користування, та обставин виникнення таких, до матеріалів позову не долучено.

Також відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. А згідно з ч. 4 ст. 175 ЦПК України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Водночас, ОСОБА_1 не долучено до позовної заяви доказів справи судового збору, а також не вказано у такій про наявність підстав для звільнення її від сплати судового збору.

При цьому згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб працездатних осіб з 1 січня 2024 року 3028 гривні.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто від 1211,2 грн. до 15140 грн.

При цьому пунктом 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України визначено, що ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Частиною 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи. Аналогічні положення містяться в ч. 2 ст. 176 ЦПК України.

Як вже зазначалось вище, ОСОБА_1 заявлено в позовній заяві майнові вимоги про визначення за нею права користування на ряд об`єктів нерухомого майна, однак вартості такого майна в позовній заяві не вказано, не зазначено ціни позову та не долучено доказів, з яких можливо було б визначити дійсну вартість спірного майна.

Відтак з врахуванням того, що позивачем заявлено вимоги майнового характеру, однак встановити ціну спірного майна неможливо, суд вважає за необхідне визначити позивачу розмір судового збору за вимогу про визначення частки спірного майна за нею у розмірі 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 15140 грн.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відтак, беручи до уваги наведене вище, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, оскільки така не відповідає вимогам пунктів 2, 3, 8 ч. 3 ст. 175, ч. 4 ст. 175, п. 2, 9 ч. 1 ст. 176, ч.ч. 4, 5 ст. 177 ЦПК України та зобов`язати позивача усунути недоліки зазначені в ухвалі суду протягом десяти днів з дня отримання ухвали. У випадку неусунення недоліків позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», -

п о с т а н о в и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської міської ради, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права користування на об`єкти нерухомого майна - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали, а саме: вказати в такій відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету щодо позивача, відповідача та третіх осіб; вказати в такій ціну позову, визначену з дійсної вартості нерухомого майна; додати до позовної заяви всі наявні в неї докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та вказати в позовній заяві перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; представити суду оригінал квитанції про сплату судового збору в розмірі 15140 грн. або вказати в позовній заяві підстави звільнення від сплати судового збору.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали. У випадку їх не усунення позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

Позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Відповідач: Львівська міська рада, місцезнаходження: 79008, м. Львів, пл. Ринок, 1, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України 04055896.

Треті особи: ОСОБА_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ;

ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .

Суддя: Стрепко Н.Л.