Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/1973/24

Провадження № 2/126/807/2024

"02" жовтня 2024 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Рудя О.Г.

секретар Кучанська В.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

До Бершадського районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позов обгрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у АДРЕСА_1 , помер його батько - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після його смерті залишилось спадкове майно, в тому числі земельна ділянка, розташована на території Бершадської міської ради (бувшої Великокиріївської сільської ради) Гайсинського району Вінницької області.

На момент смерті батька позивач був зареєстрований та проживав поряд з ним в будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Оскільки його будинок межує з будинком батьків, останні роки перед смертю батька, він опікувався ним, займався його утриманням, забезпечував його усім необхідним, харчуванням, медикаментами, так як матері на той час було більше 70 років. Після смерті батька доглядав та доглядає за спадковим майном. Його мати - ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Спадкоємцями за законом першої черги спадкування у померлих батьків є він - позивач та його рідна сестра - відповідач ОСОБА_2 ..

Ще при житті батька у нього з ним та сестрою була домовленість, що оскільки він здійснює догляд за батьками, то і майно, в тому числі і земельна ділянка залишаються йому. По цій причині сестра заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті батька не подавала, разом з тим, своє волевиявлення щодо розпорядження спадковим майном батько за життя не встиг оформити.

Він, як спадкоємець першої черги за законом, маючи намір реалізувати свої спадкові права, звернувся в липні 2024 із заявою до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Гонтарук Т.І. з відповідною заявою, проте нотаріус відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним пропущено строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 ..

Відмовляючи позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилося після смерті батька, із причин пропуску строку для прийняття спадщини, нотаріусом роз`яснено йому про право на звернення до суду із позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Проживаючи в будинку АДРЕСА_2 і які раніше являлися однією садибою, а також здійснюючи за батьками догляд, він вважав, що прийняв спадкове майно належним чином, а тому у відведений законом строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. При цьому, в іншому порядку, ніж судовий, він не може захистити свої права на прийняття спадщини.

Просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не явився. Представник позивача адвокат Куцяк Ф.Г. надав до суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у його відсутність та відсутність позивача.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не явилася, подала заяву, в якій позовні вимоги визнала, розгляд справи просила здійснювати у її відсутність.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Враховуючи те, що відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та проводить його в даному судовому засіданні на підставі доказів наявних у справі.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Велика Киріївка Бершадського (теперішнього Гайсинського) району Вінницької області помер батько позивача та відповідача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що виконавчим комітетом Великокиріївської сільської ради Бершадського району Вінницької області було зроблено відповідний актовий запис № 27 та видано свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_1 від 12.12.2013 року, що підтверджується його копією та копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 .

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно, в тому числі земельна ділянка, розташована на території Бершадської міської ради (бувшої Великокиріївської сільської ради) Гайсинського району Вінницької області.

Мати сторін ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть, Серія НОМЕР_3 . Мати за життя не оформила спадщину після смерті чоловіка та не отримала свідоцтво про право на спадщину за законом.

Спадкоємцями за законом першої черги спадкування у померлого ОСОБА_3 залишилися позивач та його рідна сестра - відповідач ОСОБА_2 ..

Позивач стверджує, що ще при житті батька у нього з ним та сестрою була домовленість, що оскільки він здійснює догляд за батьками, то і належне їм майно залишаться йому. По цій причині відповідач заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті батька не подавав. Проживаючи в будинку, який межує із будинком батьків і які раніше являлися однією садибою, а також здійснюючи за батьками догляд, позивач вважав, що прийняв спадкове майно належним чином. Таким чином, після смерті ОСОБА_3 спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину на належне йому майно не видавалося.

Позивач, як спадкоємець першої черги за законом, маючи намір реалізувати свої спадкові права, звернувся в липні 2024 із заявою до приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Гонтарук Т.І. з відповідною заявою, проте нотаріус відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки ним пропущено строк для прийняття спадщини після смерті батька та для вирішення даного питання рекомендовано звернутися до суду, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 229/02-31 від 01.08.2024.

Вирішуючи спір в межах заявлених вимог, суд виходить з наступного.

У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1270 цього Кодексу передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" спадкоємці, які не прийняли спадщину в установлений законом строк, можуть звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ст. 1272 ЦК України, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності цього Кодексу, а саме з 1 січня 2004 року.

Стаття 17 Закону України "Про виконання рішення застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

На сьогоднішній день у позивача відсутній інший спосіб реалізувати своє право на спадщину крім судового. Причину пропуску строку для прийняття спадщини суд вважає поважною, оскільки усталена практика Європейського суду з прав людини вказує на недопустимість порушення права на вільне володіння майном закріпленим у Протоколі № 1.

Задоволення позову не суперечить вимогам та законним інтересам сторін та відповідає чинному законодавству України.

Керуючись ст.ст. 1268-1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 13, 81, 200, 206, 223, 247, 263, 264, 265, 293, 315 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ), додатковий строк тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті батька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. Г. Рудь