Провадження № 2/205/4671/24
у х в а л а

14 жовтня 2024 року місто Дніпро

суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Костромітіна О.О., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Годько Інна Олегівна, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

11.10.2024 року до Ленінського районного суду міста Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Годько І.О., до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами вважаю, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, зважаючи на наступне.

Разом із позовною заявою позивачем подана заява в якій вона просить суд, враховуючи її скрутне матеріальне становище, відстрочити сплату судового збору до винесення судового рішення.

Положеннями ч.ч.1, 3 ст.136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення рішення у справі за умови, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Вказаною нормою передбачено право суду, а не його обов`язок щодо відстрочення від сплати судового збору.

Статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У пункті 29 Постанови пленуму ВССУ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз`яснено, що відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан позивача для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на позивача.

В обґрунтуванні заяви про відстрочення сплати судового збору позивачем надано довідка форми ОК-7. З наданої довідки вбачається, що середній дохід позивача у місяць за минулий календарний рік складає приблизно 32 000,00 гривень, що спростовує позицію позивача про її скрутне матеріальне становище.

Позивачем не надано будь-яких доказів на підтвердження того, що позивач самостійно утримує двох неповнолітніх дітей. Достатніх доказів на підтвердження скрутного матеріального становища позивача до позовної заяви та безпосередньо до заяви про відстрочення сплати судового збору позивачем не надано.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» передбачено, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2024 року встановлено у розмірі 3028 гривень.

Відповідно до п.п.3 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви позивач зазначає ціну позову у розмірі 1 757 000,00 гривень.

Таким чином, за вимогу майнового характеру позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 9 084,00 гривень.

Суд зауважує, що судовий збір у розміру 9 048,00 гривень не перевищує 5 % розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

З урахуванням викладеного, суддя дійшов до висновку, що заява позивача про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає, оскільки наданих позивачем доказів недостатньо для вирішення питання про відстрочення сплати судового збору з урахуванням майнового стану позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви повинно бути додано документ на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, до позовної заяви документа, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, позивачем не додано.

За вимогу майнового характеру позивачу необхідно сплатити судовий збір в сумі 9 084,00 гривень, за реквізитами Ленінського районного суду м. Дніпропетровська, а саме: отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Нов.р/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0004633, код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати відповідний документи про сплату судового збору до суду, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175,177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, її слід залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення вищевказаних недоліків, що не перевищує десяти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Годько Інна Олегівна, до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність усунення вищевказаних в ухвалі недоліків позовної заяви в строк не пізніше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Костромітіна

.