ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9250/24
провадження № 2/753/6275/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" жовтня 2024 р. м. Київ

Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Маркєлової В.М., розглянувши цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, встановлення місця проживання дитини з матір`ю, позбавлення батьківських прав,

У С Т А Н О В И В:

08.05.2024 позивачка звернулася до Дарницького районного суду міста Києва із зазначеним позовом.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.05.2024 для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Маркєлової В.М.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

06.06.2024 до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача, у якій зазначено, що останній зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 та взагалі в м. Києві не значиться.

З метою виконання вимог ст. 1, 2, ч. 6 ст. 187 ЦПК України суд ухвалою від 11.06.2024 здійснив дії по встановленню місця проживання (перебування) відповідача шляхом витребування у Державної міграційної служби України відомостей щодо зареєстрованого/повідомленого місця проживання ОСОБА_2 .

16.07.2024 до суду надійшла відповідь з Державної міграційної служби України, згідно з якою за обліками територіальних органів та підрозділів ДМС відсутня інформація стосовно громадянина Турецької Республіки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

В підготовчі судові засідання, призначені на 19.09.2024 та 01.10.2024 відповідач, повідомлений належним чином, через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України, двічі не з`явився, причину неявки суду не повідомив.

19.09.2024 від представника позивача - адвоката Табачної В.Л. надійшла заява про залишення без розгляду позову в частині вимог про встановлення місця проживання дитини з матір`ю, позбавлення батьківських прав. Представник позивача просила продовжити розгляд справи в частині вимоги про розірвання шлюбу та розглядати справу без її участі.

Оскільки учасники справи в судове засідання не з`явилися, суд розглянув справу без їх участі на підставі наявних у суду матеріалів. Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Згідно з п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З огляду на те, що заяву про залишення без розгляду позову в частині вимог про встановлення місця проживання дитини з матір`ю, позбавлення батьківських прав представник позивача подала до початку розгляду справи по суті, суд дійшов висновку про задоволення цієї заяви на підставі п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Керуючись нормами п. 5 ч. 1 ст. 257, ст. 260, ч. 2 ст. 295, ст. 3 53, 354 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, встановлення місця проживання дитини з матір`ю, позбавлення батьківських прав в частині вимог про встановлення місця проживання дитини з матір`ю, позбавлення батьківських прав залишити без розгляду.

Продовжити розгляд справи в частині вимоги про розірвання шлюбу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення (підписання).

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя В.М. Маркєлова