АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

14 жовтня 2024 року

м. Чернівці

справа № 720/923/24

провадження № 22-ц/822/941/24

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Чернівецького апеляційного суду Одинак О. О., ознайомившись з апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на ухвалу Глибоцького районного суду Чернівецької області від 12 вересня 2024 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

встановив:

У квітні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою про поділ майна подружжя до відповідача ОСОБА_3 .

Ухвалою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 11 червня 2024 року відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою.

Ухвалою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 12 вересня 2024 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя залишено без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, 07 жовтня 2024 ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , через підсистему «Електронний суд» подав до Чернівецького апеляційного суду апеляційну скаргу на ухвалу від 12 вересня 2024 року.

Разом з апеляційною скаргою представник позивачки подав заяву про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, яка обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала постановлена за відсутності позивачки та її представника і була вручена засобами поштового звязку (поштове відправлення № 080) і була вручена 21 вересня 2024 року.

Вирішуючи вказане клопотання суд виходить з наступного.

Механізм реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення врегульовано Главою першою Розділу V ЦПК України.

Частиною першою статті 354 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Пунктом 2 частини другої статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Отже закон чітко визначає початок перебігу строку на апеляційне оскарження та підстави виникнення права на його поновлення.

Відповідно до частини третьої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Пунктом 4 частини першої статті 358 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами). Під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення строку на оскарження судового рішення, такі підстави.

Оцінюючи поважність підстав несвоєчасного звернення до суду, слід виходити з того, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Усталеною також є і практика Верховного Суду, що при вирішенні питання про поновлення строку, в межах кожної конкретної справи, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку із: тривалістю строку, який пропущено; поведінкою сторони протягом цього строку; діями, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності.

Відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до пункту 2 частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Відповідно до частини 7 статті 272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Отже, у розумінні статті 272 ЦПК України врученим належим чином є судове рішення, яке було доставлено на офіційну електронну адресу особи та/або її представника, а якщо така адреса в учасника справи відсутня день доставки рекомендованого поштового відправлення з паперовою копією судового рішення.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Згідно з частинами першою, восьмою статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система (далі ЄСІТС).

Частиною шостою статті 14 ЦПК України встановлено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Отже, цієї нормою визначено суб`єктний склад осіб, реєстрація офіційної електронної адреси в системі ЄСІТС для яких є обов`язковою.

Частиною сьомою статті 14 ЦПК України визначено, що особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина восьма статті 14 ЦПК України).

Вища рада правосуддя 17 серпня 2021 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем ЄСІТС (Електронний кабінет, Електронний суд, відеоконференцзв`язок). З 05 жовтня 2021 офіційно почали функціонувати підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Пунктом 42 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи встановлено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

За змістом пункту 24 Положення про ЄСІТС підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Пунктом 17 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Зі змісту наведених норм законодавства слідує, що день належного вручення копії судового рішення може бути встановлений виключно з відповідної відмітки на поштовому повідомленні, або розписки про отримання копії судового рішення, або довідки про доставку в електронному вигляді рішення суду до Електронного кабінету із застосуванням ЄСІТС в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з пунктом 37 наведеного розділу підсистема «Електронний суд» забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених. До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Судом апеляційної інстанції встановлено, що 12 вересня 2024 року Глибоцьким районним судом Чернівецької області постановлено оскаржувану ухвалу.

На підставі дослідження матеріалів електронної справи судом встановлено, що електронно-цифровий підпис судового рішення в електронному вигляді було накладено суддею Цуренком В. А. 12 вересня 2024 року о 15:25 годині та внесено до автоматизованої системи діловодства судів того ж дня о 23:46 годині.

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що ухвала суду від 12 вересня 2024 року була надіслана для оприлюднення того ж дня.

Також як вбачається з матеріалів електронної справи 05 червня 2024 року на виконання ухвали суду представником ОСОБА_2 через підсистему «Електронний суд» надсилалась заява про усунення недоліків, а отже останній мав безперешкодний доступ до матеріалів електронної справи та мав би дізнатись про наявність оскаржуваної ухвали 13 вересня 2024 року.

Виходячи з викладеного та порядку обчислення процесуальних строків, встановлених статтями 123, 124 ЦПК України, строк на апеляційне оскарження ухвали суду від 12 вересня 2024 року становив до 30 вересня 2024 року включно.

Апеляційну скаргу на вказану ухвалу подано представником позивача через підсистему «Електронний суд» 07 жовтня 2024 року, тобто з пропуском строку.

При цьому, сам лише факт отримання ухвали суду засобами поштового звязку 21 вересня 2024 року не може слугувати підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки представник позивачки має зареєстрований «Електронний кабінет» у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС і судом першої інстанції копію оскаржуваної ухвали було направлено саме до такого «Електронного кабінету».

Доказів недоставлення ухвали Глибоцького районного суду Чернівецької області від 12 вересня 2024 року до «Електронного кабінету» представником позивача суду не надано.

З урахування викладеного суд апеляційної інстанції приходить до висновку про неповажність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 29 лютого 2024 року в справі 904/4199/20 від 29 березня 2024 року в справі 160/11340/23.

Також справа не може бути передана на розгляд колегії суддів для вирішення питання про призначення її до розгляду, оскільки до апеляційної скарги не додані докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів учаснику справи ОСОБА_3 .

Згідно з пунктом 2 частини 4 статті 356 ЦПК України копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до частини 7 статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення.

Апеляційна скарга надіслана представником позивача до Чернівецького апеляційного суду в електронній формі через підсистему «Електронний суд».

Проте доказів належного надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих до неї матеріалів учаснику справи ОСОБА_3 не надано.

Відповідно до частини 1 статті 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною 1 статті 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

В зв`язку з наведеним, направлення копії апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів на адресу електронної пошти, не може вважатись належним виконанням вимог пункту 2 частини 4 статті 356, частини 7 статті 43 ЦПК України.

З огляду на викладене, недоліки апеляційної скарги мають бути усунуті шляхом 1) подачі до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду від 12 вересня 2024 року з вказівкою інших підстав для поновлення строку; 2) надання суду апеляційної інстанції доказів надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих до неї матеріалів учаснику справи ОСОБА_3 з урахуванням положень статті 43 ЦПК України (шляхом надсилання до електронного кабінету ОСОБА_3 , а у разі відсутності електронного кабінету вказаного учасника справи чи відсутності відомостей про наявність електронного кабінету у паперовій формі листом з описом вкладення).

Питання про відкриття апеляційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків апеляційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 356 ЦПК України.

Згідно з частиною 2 статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 357, ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження, зазначені у заяві про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Глибоцького районного суду Чернівецької області від 12 вересня 2024 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку у встановлений судом строк та порядок апеляційний суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку пункту 4 частини 1 статті 358 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду Олександр ОДИНАК