Справа № 712/3732/24
Провадження № 6/712/297/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 жовтня 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді Троян Т.Є.,

за участі секретаря КеденкоЯ.О.

розглянувши заяву представника Державної Казначейської служби України Яроша Сергія Васильовича про зміну способу та порядку виконання рішення суду, -

В С Т А Н О В И В :

Представник Державної Казначейської служби України Ярош С.В.08.10.2024 року звернувся до суду із заявою про зміну способу та порядку виконання рішення суду, посилаючись на наступне:

Рішенням Соснівського районного суду м.Черкаси від 29.04.2024 у справі № 712/3732/24 позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, Черкаської обласної прокуратури, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, завданої громадянину незаконним притягненням до кримінальної відповідальності, задоволено частково та стягнуто з Державного бюджету України через Казначейство шляхом списання у безспірному порядку з Єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь Позивача моральну шкоду в розмірі 427 200,00 грн. та витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 5 950,00 грн. Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Черкаською обласною прокуратурою та Головним управлінням Національної поліції в Черкаській області подано апеляційні скарги, які постановою Черкаського апеляційного суду від 24.09.2024 залишені без задоволення, а рішення суду першої інстанції від 29.04.2024 залишене без змін.

Ознайомившись із судовими рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, вважає за необхідне звернутись до суду із заявою про зміну способу та порядку виконання рішення Соснівського районного суду м.Черкаси від 29.04.2024 року.

Зазначив, що боржником, є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення. Належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою, є держава як учасник цивільних відносин, як правило, в особі органу, якого відповідач зазначає порушником своїх прав. Також, згідно з п. 6.16. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 по справі № 910/23967/16 кошти державного бюджету належать на праві власності державі. Отже боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин.

Як зазначено у п. 6.21. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.08.2018 по справі № 910/23967/16 зазначено, що резолютивні частини рішень не повинні містити відомостей про суб`єкта його виконання, номери та види Документ сформований в системі «Електронний суд» 07.10.2024 5 рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не в резолютивній частині рішення.

Оскільки, нормами процесуального законодавства не передбачено зазначення у резолютивній частині відомостей про шлях списання коштів, вид рахунку з якого буде проведено відповідне безспірне списання коштів, суб`єкт виконання судового рішення - Казначейство вважає, що належним способом виконання судових рішень у цій справі є стягнення на користь Позивача з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України моральної шкоди.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 09 жовтня 2-024 року заяву прийнято до провадження.

Представник заявника ОСОБА_2 скерував заяву про розгляд справи без його участі, заяву підтримав та просив її задовольнити.

Представник Ч еркаської обласної прокуратури Дубіч Т.М. скерувала заяву про розгляд справи без її участі, заяву підтримала в повному обсязі.

Представник ОСОБА_3 адвокат Білоглазенко Г.П. скерувала заяву про розгляд справи без її участі, проти задоволення заяви не заперечувала.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 435 ЦПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. (ч.ч.1,3).

Судом встановлено, що Рішенням Соснівського районного суду м.Черкаси від 29 квітня 2024 року у справі № 712/3732/24 позовні вимоги ОСОБА_3 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області, Черкаської обласної прокуратури, Державної казначейської служби про відшкодування шкоди, завданої незаконним притягненням до кримінальної відповідальності задоволено частково.Стягнуто з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання у безспірному порядку з єдиного казначейського рахунку Державного бюджету України на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в розмірі 427 200 гривень та витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 5950 гривень.

Постановою Черкаського апеляційного суду від 24 вересня 2024 року апеляційні скарги Черкаської обласної прокуратури та Головного управління Національної поліції в Черкаській області залишені без задоволення. Рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 29 квітня 2024 року залишено без змін.

Нормами ст. 124 Конституції України визначено, що судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України.

Частиною 2 статті 6 Закону України від 02.06.2016 № 1404-VIII «Про виконавче провадження» передбачено, що рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 25 Бюджетного кодексу України Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Відповідно до п. п. 1 п. 9 Розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання.

Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

На виконання зазначеної норми Бюджетного кодексу України прийнято Порядок № 845, що визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів, зокрема боржників, прийнятих судами.

Відповідно до п.п. 1 п. 35 Порядку № 845 Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної громадянинові незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що провадить оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, органу прокуратури або суду.

У разі здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з п. 35 Порядку № 845 стягувачі подають документи, зазначені у п. 6 Порядку № 845, до органу Казначейства за місцезнаходженням органу державної влади, внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності якого заподіяно шкоду (абз. 1 п. 36 Порядку № 845).

Згідно з Положенням про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2015 № 215, Державна казначейська служба України є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.

Відповідно до п.п. 3 п. 4 положення Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Казначейство здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (п. 9 Положення).

Відповідно до ч. 2 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

Велика Палата Верховного Суду у п. 43 постанови від 27.11.2019 по справі № 242/4741/16-ц зробила висновок, що належним відповідачем у справах про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовою або службовою особою, є держава як учасник цивільних відносин, як правило, в особі органу, якого відповідач зазначає порушником своїх прав.

Також, згідно з п. 6.16. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.06.2018 по справі № 910/23967/16 кошти державного бюджету належать на праві власності державі. Отже боржником у зобов`язанні зі сплати коштів державного бюджету є держава Україна як учасник цивільних відносин.

Відповідно до частини першої статті 170 ЦКУ держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом (п. 6.17. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.08.2018 по справі № 910/23967/16).

В п. 6.21. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.08.2018 по справі № 910/23967/16 зазначено, що резолютивні частини рішень не повинні містити відомостей про суб`єкта його виконання, номери та види рахунків, з яких буде здійснено безспірне списання, оскільки такі відомості не впливають ні на підстави, ні на обов`язковість відновлення права позивача в разі встановлення судом його порушення, та за своєю суттю є регламентацією способу та порядку виконання судового рішення, що має відображатися у відповідних нормативних актах, а не в резолютивній частині рішення.

Як зазначив представник Державної казначейської служби, належним способом виконання судових рішень у цій справі є стягнення на користь Позивача з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України моральної шкоди, оскільки нормами процесуального законодавства не передбачено зазначення у резолютивній частині відомостей про шлях списання коштів, вид рахунку з якого буде проведено відповідне безспірне списання коштів, суб`єкт виконання судового рішення.

За таких обставин, оскільки Рішення Соснівського районного суду м.Черкаси від 29.04.2024 року у справі № 712/3732/24 залишається невиконаним, суд вважає можливим змінити спосіб та порядок виконання рішення шляхом стягнення з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в розмірі 427 200, 00 гривень та витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 5950, 00 гривень.

Суд зазначає, що зміна способу та порядку виконання рішення викликано лише неможливістю його виконання у раніше встановлений спосіб.

Іншого порядку виконання рішення суду та стягнення вказаних коштів відповідачем не зазначено.

Зважаючи на те, що рішення суду до теперішнього часу не виконано та з урахуванням неможливості його виконання боржником, суд вважає за необхідне задовольнити вимоги заявника.

Керуючись ст.ст.223, 260, 272, 353, 435 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника Державної Казначейської служби України Яроша Сергія Васильовича про зміну способу та порядку виконання рішення суду задовольнити.

Змінити спосіб та порядок виконання рішення Соснівського районного суду м.Черкаси від 29.04.2024 у справі №712/3732/24, а саме:

-стягнути з держави Україна за рахунок коштів Державного бюджету України на користь ОСОБА_3 моральну шкоду в розмірі 427 200, 00 гривень та витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 5950, 00 гривень.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 21.10.2024 року.

Суддя Т.Є. Троян