Справа № 946/1271/24
Провадження № 2/946/1919/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 грудня 2024 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі:
головуючого судді Адамова А.С.,
за участю секретаря судового засідання Тюміної О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Ізмаїла в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ВСТАНОВИВ:
16.02.2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, яким просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 , зареєстрований 17.11.2012 року Ізмаїльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізмаїльському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №677, мотивуючи тим, що фактичні шлюбні відносини між сторонами припинені з серпня 2022 року. На теперішній час однією сім`єю вони не проживають, спільне господарство не ведуть, мають несумісні характери та різні погляди на сімейне життя. Від шлюбу мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Питання щодо розподілу спільного майна буде вирішуватися окремо. Вважає примирення неможливим.
20 лютого 2024 року ухвалою судді відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
13.05.2024 року до суду надійшов відзив ОСОБА_2 на позовну заяву про розірвання шлюбу, якою остання просила встановити строк для примирення сторін тривалістю 6 місяців та зупинити провадження по справі, для можливості збереження сім`ї з урахуванням інтересів їх неповнолітньої дитини.
15.05.2024 року до суду надійшли заперечення представника позивача ОСОБА_1 адвоката Кобака Р.І. проти клопотання про надання часу для примирення подружжя, яким категорично заперечував проти надання часу для примирення подружжя, мотивуючи тим, що протягом строку з дня відкриття провадження по справі по день судового засідання відповідачкою не вживались заходи щодо примирення між подружжям, а також, після минулого судового засідання по цій справі на, сторінці мережі Facebook відповідачкою було опубліковано пост з зображенням позивача з негативними написами.
15 травня 2024 року ухвалою суду призначено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 строк для примирення тривалістю чотири місяці та зупинено провадження у справі терміном до 15 вересня 2024 року.
01 жовтня 2024 року ухвалою суду відновлено провадження у справі.
Позивач в судове засідання не з`явився, проте його представник надав до суду письмову заяву, в якій просив розглядати справу без їх участі, позовні вимоги підтримав, наполягав на їх задоволенні та не заперечував проти винесення заочного рішення.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи сповіщалася належним чином, про причину неявки суд не повідомила, тому суд відповідно до ч.1 ст.280, ч.4 ст.223 ЦПК України ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів у зв`язку з відсутністю заперечень проти такого вирішення справи представника позивача.
Судом були вжиті вичерпні засоби для повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи. Так, існуюча практика судів України, в тому числі і практика Верховного Суду, визначає, що неотримання стороною провадження судового виклику, надісланого на її адресу у визначеному законом порядку, зокрема повернення такого виклику за закінченням терміну зберігання у поштовому відділенні або відмова від отримання, вважається належним повідомленням сторони про виклик.
Згідно рішенню від 08.11.2005 р. у справі «Смірнов проти України» в силу ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. В своїх рішення Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 268 ЦПК України, у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що сторони знаходяться в шлюбі з 17.11.2012 року, що підтверджується свідоцтвом про одруження Серії НОМЕР_1 , виданим повторно 02.02.2024 року Ізмаїльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізмаїльському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса).
Від шлюбу сторони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_2 , виданим повторно 02.02.2024 року Ізмаїльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізмаїльському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса).
Судом встановлено, що між сторонами припинені фактичні шлюбні відносини з серпня 2022 року. Сумісного господарства сторони не ведуть. Вимог щодо поділу майна не висувалося.
Частиною 1 ст. 82 ЦПК України передбачено, що обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.
Згідно ч.3 ст.109 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.
Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, які мають істотне значення.
Оскільки сторони однією сім`єю не проживають, поновити шлюбно-сімейні стосунки наміру не мають, подальше сумісне проживання сторін і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, суд вважає за можливе шлюб розірвати.
Керуючись ст.ст. 4, 12, 16, 76, 81, 200, 263-265, 280-289 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКП: НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , ІПН: НОМЕР_4 ) про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 17.11.2012 року Ізмаїльським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ізмаїльському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), актовий запис №677 розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення складено та підписано 10.12.2024р.
Суддя: А.С.Адамов