Справа № 523/6029/24
Провадження №2-н/523/873/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" квітня 2024 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Дяченко В.Г., розглянувши заяву Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Пересипський» (місцезнаходження: вул. Чорноморського козацтва, буд. 95, м. Одеса, ) про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ) заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг,-

ВСТАНОВИВ:

До Суворовського районного суду м. Одеси звернулось Комунальне підприємство «Житлово-комунальний сервіс «Пересипський» з заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг в розмірі 11 500,00 грн. з ОСОБА_1 .

Одночасно в заяві, заявником заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору. Клопотання обґрунтовано тим, що майновий стан Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Пересипський» не дозволяє сплатити судовий збір у сумі 302,80 гривень, оскільки станом на 01.03.2024 року має кредиторську заборгованість у розмірі 115262,11,14 грн.

Суддя, надає оцінку ступеню обґрунтованості заявленого клопотання та приходить до таких висновків.

Згідно п.п. 4-1 п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду заяви про видачу судового наказу ставка судового збору справляється у розмірі 0,1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2024 року складає 3028,00 грн. Судовий збір за подання заяви про видачу судового наказу складає 302,80 гривень.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ч. 1ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Як роз`яснив пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 постанови № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно достатті 8 Закону України «Про судовий збір» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року по справі № 0940/2276/18, провадження № 11-336апп20, зробила висновок, що з аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Відтак, дана дія є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Враховуючи вищевикладене, у задоволенні клопотання заявника про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 163 ЦПК України, до заяви про видачу судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу,якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України, відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1,2,2-1,8,9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 163, 165, ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Пересипський» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Відмовити Комунальному підприємству «Житлово-комунальний сервіс «Пересипський» у видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг.

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1,2,2-1,8,9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України, ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена (в частині відмови у видачі судового наказу)протягом п`ятнадцяти днів за правилами, встановленими ст.ст.354,355 ЦПК України,безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя: