Провадження № 2/643/5974/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.12.2024 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Харченко А.М., перевіривши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Об`єднання «ХОРС» до Приватного акціонерного товариства «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект», ОСОБА_1 про визнання договору недійсним та відновлення становища, яке існувало до порушення права,

ВСТАНОВИВ:

28 листопада 2024 року представник ТОВ «Об`єднання «ХОРС» адвокат Євсюков Ф. Б. звернувся до Московського районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» з позовом до ПрАТ «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект», ОСОБА_1 , у якому просить:

-визнати недійсним договір купівлі-продажу від 01.12.2023, укладений між Приватним акціонерним товариством «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» та ОСОБА_1 , предметом якого був транспортний засіб «Suzuki Vitara», 2021 року випуску, номер кузову НОМЕР_1 ;

-відновити становище, яке існувало до порушення, шляхом повернення Приватному акціонерному товариству «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект» майна, яке було предметом продажу за оспорюваним договором купівлі продажу від 01.12.2023, а саме транспортний засіб «Suzuki Vitara», 2021 року випуску, номер кузову НОМЕР_1 .

Суд, перевіривши позовну заяву на її відповідність вимогам ЦПК України, встановив таке.

Позивачем у позовній заяві зазначено, що позов має немайновий характер та, відповідно, сплачений судовий збір за дві позовні вимоги немайнового характеру.

З позовної заяви слідує, що позивач, крім вимоги про визнання правочину недійсним, також заявив вимогу про застосування наслідків його недійсності.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у Постанові Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується за загальною сумою всіх вимог.

У постанові від 02.11.2020 у справі № 522/4716/19 Верховний Суд, посилаючись на вказану вище Постанову Пленуму Верховного Суду України, зазначив, що «оскільки у справі, що переглядається, пред`явлено позов про застосування наслідків нікчемного правочину, такі вимоги за своїм змістом є майновими».

В ухвалі від 16.09.2021 у справі № 759/8611/20 Верховний Суд зазначив, що «відповідно до усталеної судової практики у справах про визнання правочинів недійсними без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як з немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується відповідно до пункту 10 частини першої статті 176 ЦПК за загальною сумою всіх вимог».

Відтак, судами касаційної інстанції сформовано сталу практику, виходячи з якої, вимоги позивача про застосування наслідків недійсності оспорюваного договору, а саме про зобов`язання повернути у власність майно, за своїм змістом є майновими.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За правилами ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Так, позовна заява ТОВ «Об`єднання «ХОРС» не містить зазначення позову, хоча у позові заявлено дві вимоги: 1 немайнового характеру (про визнання недійсним правочину), 2 майнового характеру (повернення у власність майна).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з роз`ясненнями, викладеними у п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто від 3028,00 грн. до 1059800,00 грн. згідно положень ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік».

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Проте, до позову не долучено звіт про оцінку вартості спірного транспортного засобу, що свідчить про відсутність підтвердження ціни позову станом на день звернення з ним до суду та неможливість встановлення суми судового збору за подання цього позову до суду.

Отже, позивачеві необхідно надати документи на підтвердження ціни позову та оплатити судовий збір за вимогу майнового характеру (повернення у власність майна) відповідно до визначеної пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору з урахуванням підтвердженої ціни позову, після чого надати документ, підтверджуючий його сплату у встановленому законодавством розмірі (реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК Харків обл./м.Харків/Салтівськ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, р/р UA0020657, код класифікації доходів бюджету 22030101), або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім цього, відповідно до ч. 6, 7 ст. 43 ЦПК України, процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 2 ст. 174 ЦПК України, заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Судом також враховуються положення ст. 14 ЦПК України щодо можливості обміну документів між учасниками судового процесу через Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему.

Так, позов не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у відповідача ОСОБА_1 , чим не дотримано положень п. 1 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Суд зазначає, що згідно з Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) видається відправникові з додержанням вимоги Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» і підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку.

Відповідно до положень пунктів 59, 61 постанови Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку», внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля.

Із наведених норм вбачається, що належним доказом направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу ОСОБА_1 , у разі відсутності у нього зареєстрованого електронного кабінету у системі «Електронний суд», може бути лише бланк опису вкладення, завірений відповідним відділенням зв`язку, разом з фінансовим чеком про відправлення.

Проте, представником позивача, який подав позов через систему «Електронний суд», не додано доказів надсилання листом з описом вкладення копій поданих до суду документів відповідачу ОСОБА_1 та фінансового чеку про відправлення.

Крім цього, позовна заява ТОВ «Об`єднання «ХОРС» не містить таких відомостей: про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися, чим не дотримано вимог п. 6 7 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Відтак, позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачеві часу, необхідного для усунення зазначеного недоліку, шляхом: зазначення ціни позову та надання доказів на підтвердження ціни позову станом на день звернення з ним до суду; подання документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону; доказів надсилання відповідачу ОСОБА_1 копій поданих до суду документів; відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

Керуючись ст. 175 177, 185 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Об`єднання «ХОРС» до приватного акціонерного товариства «Харківське котлобудівельне підприємство «Котлоенергопроект», ОСОБА_1 про визнання договору недійсним та відновлення становища, яке існувало до порушення права залишити без руху.

Встановити строк п`ять днів з моменту отримання цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві та представнику позивача.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Харченко А.М.