Справа №705/4859/22
2/705/414/24
УХВАЛА

04.04.2024 Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Піньковського Р.В.

при секретарі Романовій О.М.

за участю позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

представника відповідача ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду в місті Умань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя, усунення перешкод користування майном,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області перебувають матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя, усунення перешкод користування майном.

Під час підготовчого провадження на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та визначення частини майна особистою приватною власністю.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_5 та відповідач ОСОБА_6 підтримали зустрічну позовну заяву та просили приєднати до матеріалів даної цивільної справи.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 щодо приєднання поданого відповідачем зустрічного позову покладались на розсуд суду. Разом з тим вважає, що зустрічний позов слід залишити без руху оскільки відповідачем не було сплачено судовий збір.

Суд, вислухавши думку присутніх учасників судового засідання, дослідивши письмові матеріали справи, вважає, що зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху виходячи з наступного.

За приписами статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно положень ч.ч. 1 та 2 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Так, згідно ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір», яким визначаються правові засади справляння судового збору та звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Аналогічне положення міститься в п.10 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014, відповідно до якого подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору. Так, якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

У зустрічній позовній заяві від 20.02.2023 року відповідач ОСОБА_3 просить суд:

- визнати за нею право особистої приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 ;

- визнати за нею право особистої приватної власності на квартиру АДРЕСА_2 ;

- стягнути з ОСОБА_1 1/2 частину вартості спільного сумісного майна подружжя, а саме автомобіля Renault Koleos 2.0 dCi CVT д.н.з. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 та автомобільного гаражу в кооперативі «Автовокзальник», що перебуває в третіх осіб, в сумі 532650 грн.

При цьому в зустрічній позовній заяві відповідач зазначає, що повністю погоджується з визначеною позивачем у первісному позові оцінкою спірного майна.

Отже, подана відповідачем зустрічна позовна заява фактично містить 3 самостійні позовні вимоги майнового характеру, за кожну з яких необхідно сплатити судовий збір. Разом з цим, при зверненні до суду відповідачем до зустрічної позовної заяви не додано до суду квитанції про сплату судового збору за позовні вимоги.

Законом України «Про Державний бюджет на 2023 рік» визначено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2684 грн.

Враховуючи викладене позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі:

- 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу за кожну з трьох вимог майнового характеру, а саме: - за першу вимогу 13420 грн.; - за другу вимогу 12645 грн.; - за третю вимогу 5327 грн., а всьогов загальному розмірі 31392 грн.

Зазначені суми судового збору необхідно сплатити на рахунок: отримувач коштів: ГУК у Черкаській області /тг м. Умань/22030101; Код отримувача (код за ЄРДПОУ) 37930566; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат); Код отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача: UА0023755; Код класифікації доходів бюджету 22030101. Після чого надати суду підтвердження сплати судового збору.

Згідно з ч.1-3 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, суд доходить висновку, що зустрічну позовну заяву відповідача ОСОБА_3 слід залишити без руху, надавши відповідачу строк для усунення вищевказаних недоліків, а саме, сплати судового збору в зазначеному в ухвалі розмірі, та надання до суду документу на підтвердження його сплати.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст.177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та визначення частини майна особистою приватною власністю залишити без руху.

Надати відповідачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали надіслати відповідачу та його представнику.

Попередити відповідача, що у випадку, якщо в зазначений строк недоліки зустрічної позовної заяви не будуть усунені, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута відповідачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Піньковський