Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/252/24
Провадження № 2-о/382/23/24
У Х В А Л А

26 березня 2024 року м. Яготин

Суддя Яготинського районного суду Київської області Нарольський М. М., перевіривши матеріали справи № 382/252/24 за заявою ОСОБА_1 в особі представника адвоката Петренка Павла Івановича, заінтересована особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення неправильності запису в акті громадянського стану,

ВСТАНОВИВ:

Заявниця звернулася до Яготинського районного суду Київської області, заінтересована особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення неправильності запису в акті громадянського стану, про встановлення неправильності запису в акті громадянського стану. Відповідно до вимог якої просить: встановити неправильність запису в акті громадянського стану про народження №19 від 9 березня 1949 року про народження ОСОБА_2 , в якому замість ім`я ОСОБА_3 указано ім`я ОСОБА_4 ; внести зміни до актового запису № 19 від 9 березня 1949 року про народження ОСОБА_2 , виправши ім`я з ОСОБА_4 на ОСОБА_3 .

Оскільки заява подана без додержання вимог, передбачених ст. ст. 175, 177 ЦПК України, її ухвалою від 27.02.2024 року залишено без руху та надано заявнику строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали. Зокрема, заявницею не зазначено мету необхідності встановлення юридичного факту, як підстави для звернення до суду; не додано саме звернення до заяви органу ДРАЦС; не додано квитанцію про сплату судового збору або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Представником заявниці подано до суду заяву про усунення недоліків та уточнену заяву, в якій не зазначено мету необхідності встановлення юридичного факту, від якого залежить виникнення, зміна або припинення її особистих чи майнових прав саме заявниці, оскільки в силу ст. 4 ЦПК України, ст. 15 ЦК України особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом саме своїх прав, свобод чи законних інтересів, а не прав та інтересів інших осіб (в тому числі й членов сім`ї).

Щодо звільнення позивача від сплати судового збору суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору, а відповідна заява сторони розглядається виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору на момент звернення до суду, та підтвердження цих обставин належними та достатніми доказами.

Особа (заявник, позивач), який заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проаналізувавши подану позивачем заяву про звільнення від сплати судового збору, суд зазначає, що наданий позивачем єдиний доказ про доходи (відомості із Державного реєстру фізичних осіб-платників податків) в повній мірі не надає наразі достатніх підстав для висновку про необхідність звільнення від сплати судового збору, оскільки, за відсутності інших доказів щодо майнового стану (зокрема, довідки про склад сім`ї, відомості пенсійного фонду тощо), не характеризують об`єктивно майновий стан позивача.

При цьому, додана копія відомостей з державного реєстру платників податків містить відомості про джерела/суми нарахованого доходу лише за 2 квартал 2023 року; натомість, довідка про неотримання допомоги № 3 видана (датована) 08.01.2023 року. За відсутності інших зазначених вище відомостей щодо майнового стану клопотання заявниці щодо звільнення від сплати судового збору не може бути задоволено судом.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з наведеним, повернення заяви, недоліки якої не усунуті належним чином після залишення її без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги те, що повернення заяви, відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних недоліків заявник має право повторно звернутися до суду із вказаною заявою, суд дійшов висновку про повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 259-261, 353, 354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 в особі представника адвоката Петренка Павла Івановича, заінтересована особа: Яготинський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про встановлення неправильності запису в акті громадянського стану вважати неподаною та повернути заявниці.

Роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя М. М. Нарольський