Справа № 710/1310/24
Провадження № 2/710/538/24
УХВАЛА

09.10.2024 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого - судді Щербак О.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Кисличенко Л.А.,

представника позивача адвоката Бабенка Р.В.,

представника відповідачки адвоката Тишкевич Т.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду клопотання представника відповідачки про витребування доказів і приєднання доказів та представника позивача про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: Шполянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Звенигородському районі центрального міжрегіонального управління Міністерство юстиції ( м. Київ) про виключення відомостей про особу, як батька дітей з актових записів про їх народження,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Шполянського районного суду Черкаської області із позовом до ОСОБА_2 , в якому просить виключити запис про батька в актових записах про народження №5 від 18 квітня 2013 року відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сигнаївка Шполянського району Черкаської області; виключити запис про батька в актових записах про народження №4 від 13 березня 2017 року відомості про ОСОБА_1 , як батька дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженки с. Сигнаївка Шполянського району Черкаської області.

10.09.2024 судом відкрито провадження у справі.

Разом із позовною заявою від позивача надійшло клопотання про призначення судово-генетичної експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання: чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , біологічним батьком неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця с. Сигнаївка Шполянського району Черкаської області, та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженки с. Сигнаївка Шполянського району Черкаської області ? Проведення експертизи доручити експертам Комунального закладу « Дніпропетровське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Позивач та відповідачка в підготовче судове засідання не з`явились, про час та місце якого повідомлялись. Позивач подав клопотання про проведення підготовчого засідання 09.10.2024 без його участі.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача підтримав клопотання про призначення судово-генетичної експертизи, та уточнив установу, якій доручити проведення експертизи, а саме доручити проведення експертизи Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи. Також заперечував проти заявленого представником відповідачки клопотання про витребування доказів, вважав, що таке клопотання направлене на затягування розгляду справи. Заперечував також проти приєднання доказів до справи.

Представник відповідачки у підготовчому судовому засіданні заперечувала проти призначення судово-генетичної експертизи. Зазначила, що є відомим фактом те, що позивач не є біологічним батьком старшої дитини. Також заявила клопотання про витребування від Шполянського відділу ДРАЦС у Звенигородському районі Черкаської області ЦМУ МЮ ( м.Київ) для огляду матеріали щодо визнання батьківства ОСОБА_1 щодо дітей, а також приєднати до матеріалів справи позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та лист Шполянської міської ради ОТГ від. 19.09.2024 за № 01-43/6545 про реєстрацію місця проживання відповідачки та дітей.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, надав суду заяву про розгляд справи без його участі.

Щодо клопотання про витребування доказів та долучення доказів до справи.

Відповідно до положень частини першої статті 84 ЦПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обгрунтовує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно із положеннями частини третьої- п`ятої статті 83 ЦПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати до суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи;

якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу;

у випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Положення частин восьмої десятої наведеної вище норми встановлюють, що докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї;

копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними;

докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів.

У відповідності до положень частини другої статті 187 ЦПК України суд в ухвалі про відкриття провадження у справі зокрема зазначає строк для подання відповідачем відзиву на позов.

Отже, клопотання про витребування доказів та докази повинні бути подані разом із відзивом у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ухвали суду від 10 вересня 2024 року про відкриття провадження, судом встановлений строк для подання відповідачем відзиву п`ятнадцять днів з дня отримання вказаної ухвали.

Таким чином, клопотання про витребування доказів , як і клопотання про приєднання доказів повинно було бути подане у строк, встановлений судом для подання відзиву, а саме протягом п`ятнадцяти днів з часу отримання ухвали суду про відкриття провадження у справі.

Копію вказаної ухвали суду про відкриття провадження у справі відповідачка отримала 14.09.2024, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового повідомлення ( а.с. 40).

Відповідно до положень частини шостої статті 272 ЦПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.

Таким чином, клопотання про витребування доказів та про приєднання доказів відповідач мав подати у строк до 29.09.2024 включно.

Однак, клопотання подане 09.10.2024 і представник відповідачки не обґрунтувала неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї, чи відповідачки. Крім того, клопотання про долучення доказів не містить доказів про направлення таких позивачу, зокрема лист Шполянської міської ради ОТГ.

Не подання відповідачем відзиву не змінює вимоги до строку подання клопотання про витребування доказів.

Подання заяви представником відповідачки заяви про ознайомлення з матеріалами справи 16.08.2024 та ознайомлення з такими 08.10.2024, строк, встановлений положеннями ст.83 ЦПК України, також не змінює.

За вказаних обставин клопотання, відповідно до положень частини першої, восьмої статті 84 ЦПК України, підлягає залишенню без задоволення.

Щодо призначення експертизи.

Згідно статті 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.189 ЦПК України, завданням підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Згідно з п.8 ч.1 ст.197 ЦПК України у підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання про призначення експертизи.

Як вбачається із змісту ст.76 ЦПК України висновки експертів є засобом встановлення даних (доказів), на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.2 та ч.3 ст.102 ЦПК України, предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмету доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасників справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Відповідно до вимог ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації №3451/05,§ 34,від 07 травня 2009 року).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 травня 2018 року у справі № 591/6441/14-ц зазначено, що підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.

Ураховуючи, що одним з принципів цивільного судочинства є змагальність сторін, а також те, що підставою для виключення відомостей про ОСОБА_1 , як батька з актового запису про народження дитини є обставини, що спростовують кровне споріднення позивача з малолітніми дітьми, з`ясування цього питання має суттєве значення для вирішення справи, а також те, що для відповіді на це питання необхідні спеціальні знання, суд з метою повного та всебічного з`ясування обставин справи вважає необхідним задовольнити клопотання позивача про призначення у справі судово-генетичної експертизи.

Відповідно до п.5 ч.1, ч.4 ст.252 ЦПК України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи, про що постановляє ухвалу.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний час, суд дійшов висновку про необхідність зупинення провадження у справі на час проведення експертизи.

Ураховуючи викладене, керуючись ст.ст. 83, 103, 104, 108, 109, 197, 252, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення клопотання представника відповідачки про витребування доказів та приєднання доказів.

Клопотання позивача про призначення експертизи задовольнити.

Призначити судово-генетичну експертизу та поставити перед експертом питання:

1. Чи є ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , біологічним батьком неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженця с. Сигнаївка Шполянського району Черкаської області, та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженки с. Сигнаївка Шполянського району Черкаської області ?

Проведення експертизи доручити судовому експерту Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи ( вул. Докучаєва,4, м. Київ) та попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

Зобов`язати ОСОБА_2 забезпечити явку неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , до Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи ( вул. Докучаєва,4, м. Київ) у визначений експертом час з метою відбору необхідних зразків для проведення судово-генетичної експертизи.

Роз`яснити сторонам положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, зокрема про те, що у разі ухилення учасника справи, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також, яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Витрати за проведення судово-генетичної експертизи покласти на позивача, ОСОБА_1 ..

Надати експерту дозвіл на повне або часткове знищення об`єктів експертизи (біологічних зразків) або зміну їх властивостей відібраних експертом під час проведення експертизи біологічних зразків підекспертних осіб.

Провадження в цивільній справі зупинити на час проведення судово-генетичної експертизи та до отримання висновку експерта.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана Черкаському апеляційному суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали складений 14.10.2024.

Суддя О.В. Щербак