Справа № 706/1180/24
2-з/706/9/24
У Х В А Л А

про забезпечення позову

02 жовтня 2024 року Христинівський районний суд Черкаської області

в складі:

головуючого - судді Орендарчука М.П.,

за участі секретаря судового засідання Пізняк Т.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_2 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Осика Людмила Миколаївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання права власності на спадове майно,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Осика Л.М., про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання права власності на спадове майно.

Також ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_2 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, в якій просив накласти арешт на будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та заборонити ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам вчиняти будь- які дії, які направлені на відчуження та/або передачу права користування в будь-який спосіб, та/або передачу в заставу (іпотеку) будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви покликався на такі обставини.

З 2008 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 (день смерті ОСОБА_4 ) він проживав однією сім`єю з ОСОБА_4 , так як вони були рідними братами, проявляючи турботу один за одним, вели спільне господарство та ділили спільний побут, за адресою: АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Поховання покійного та всі витрати повністю були проведені ним, що підтверджується товарним чеком від 19.01.2023 року на суму 8700 грн. та видатковою накладною за поминальний обід від 20.01.2023 року на суму 8000 грн. Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина 1/2 частина будинку, так, як йому було відомо, що 1/2 частин будинку належала покійні матері ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 (далі - будинок). 31.01.2023 року він звернувся до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Осики Л.М. з заявою про прийняття спадщини, нотаріусом було роз`яснено, що для отримання свідоцтва про право на спадщину за законом йому потрібно надати документи які підтверджують право власності на частину будинку який належав покійному ОСОБА_4 . З лютого 2023 року він почав збирати необхідний перелік документів які підтверджують право власності на 1/2 частину будинку який належав ОСОБА_4 . Ним було знайдено копію дублікату договору дарування частини житлового будинку від 16.05.2000 року посвідченого приватним нотаріусом Христинівського районного нотаріального округу Осикою Л.М., відповідно до даного договору їх покійна мати ОСОБА_5 подарувала 1/2 частину житлового будинку АДРЕСА_1 (Українська) покійному брату ОСОБА_4 . Березень - квітень 2023 року він надав приватному нотаріусу Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Осиці Л.М. перелік документів необхідних для оформлення спадщини та видачі свідоцтва про спадщину за законом. В жовтні 2023 року на адресу позивача надійшов лист з інформацією про спадкову справу від приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Осики Л.М. в якому зазначено, що відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.Повідомила, що спадкоємиць першої черги від спадщини не відмовилася. 11.10.2023 року о першій половині дня на територію будинку з невідомими йому особами завітала перший раз з 2006 року ОСОБА_3 - дочка покійного ОСОБА_4 та повідомила, що вона з 06.10.2023 року є власником будинку за адресою: АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про спадщину, та повідомила щоб він до 12.10.2023 року звільнив територію будинку за адресою: АДРЕСА_1 . На підтвердження того, що він та покійний брат ОСОБА_4 проживали однією сім`єю та вели спільне господарство, покращували житлові умови є те, що він зробив ремонт будинку на суму 247860 грн., що підтверджується актами приймання-передачі виконаних робіт на суму 133 560 грн., та товарними чеками від 23.11.2020 на суму 42128 грн, та товарним чеком від 09.12.2020 року на суму 72172 грн. Таким чином наявні правові підстави для встановлення факту проживання однією сім`єю з ОСОБА_4 . Також є підстави змінити черговість одержання позивачем права на спадкування за законом як спадкоємця ОСОБА_1 з четвертої черги спадкування на першу чергу спадкування.Предметом позову згідно з позовною заявою від 19.09.2024 року є скасування свідоцтва про право на спадщину за законом від 06.10.2023 року видане приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Осикою Л.М. та визнання права власності на 1/2 частину будинку в порядку спадкування за адресою: АДРЕСА_1 за ним. Тому невжиття заходів забезпечення позову істотно ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або його інтересів у разі задоволення позовної заяви від 19.09.2024 року.

Дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, суд вважає, що заява підлягає задоволенню повністю з таких підстав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходів забезпечення позову; забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з п. п. 1, 2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами ( ч. 3 ст. 150 ЦПК України).

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті або до набрання законної сили рішенням про відмову в позові.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків накладення арешту на майно чи заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками даного судового процесу.

Тобто метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, тимчасових заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання можливого судового рішення, якщо його буде ухвалено на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення. Суд застосовує заходи забезпечення позову у разі, якщо існує очевидна небезпека заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення у справі.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 р. у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначила, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі у разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

Судом встановлено, що між сторонами наявний спір з приводу житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Суд вважає доречним обґрунтування заявника ОСОБА_1 на існування очевидної загрози порушення його законних прав та інтересів у справі у разі невжиття заходу забезпечення позову.

Виходячи з предмету спірних правовідносин, обраний вид забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно суд вважає обґрунтованим, оскільки накладення арешту на майно має на меті обмеження особи у праві розпоряджатися таким майном і його застосування не призведе до невиправданого обмеження майнових прав власника, оскільки арештоване майно фактично зберігається у володінні та користуванні власника, а обмежується лише можливість розпорядитися ним.

Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 р. у справі № 753/22860/17 та у постанові Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №643/15394/19.

Водночас накладення арешту на нерухоме майно забезпечить реальний захист прав позивача у випадку прийняття рішення на його користь.

Приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін; наявності зв`язку між заходом щодо забезпечення позову і предметом позовної вимоги, в тому числі, спроможності заходів, яких заявник просить вжити у порядку забезпечення позову, забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів, суд вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню повністю.

Керуючись ст. 149 - 153, 157 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 , представник заявника ОСОБА_2 , про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Уманського районного нотаріального округу Черкаської області Осика Людмила Миколаївна, про встановлення факту проживання однією сім`єю та про визнання права власності на спадове майно, задовольнити повністю.

Накласти арешт на будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заборонити ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та будь-яким іншим особам вчиняти будь- які дії, які направлені на відчуження та/або передачу права користування в будь-який спосіб, та/або передачу в заставу (іпотеку) будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали апеляційної скарги.

Суддя:М. П. Орендарчук