Провадження №2/523/5571/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2024 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Дяченко В.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрована адреса місця проживання : АДРЕСА_1 ) третя особа: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Трубачова Наталія Олександрівна, про визнання частково недійсним договору купівлі продажу квартири, в частині зазначення власника, визнання частково недійсним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності на квартиру, -

ВСТАНОВИВ:

До Суворовського районного суду м. Одеси звернулася ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Клименко Олег Вікторович, з позовною заявою до ОСОБА_2 , приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Трубачова Наталія Олександрівна, в якій просила :

-визнати частково недійсним договір купівлі-продажу квартири, серія та номер 1171, від 30.09.2016 року, посвідчений приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Трубачовою Н.О. НВА597523, в частині зазначенні власника - ОСОБА_2 ;

-визнати частково недійсним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексований номер, 31658256 від 30.09.2016р.;

-визнати право власності на квартиру АДРЕСА_2 , яка складається з трьох житлових кімнат загальною площею 66,7м?, житловою площею 37,4 м? за ОСОБА_3 ;

-судові витрати покласти на відповідача.

В позовній заяві позивач просила розглянути питання щодо відстрочення сплати судового збору в розмірі 15 140,00 грн. на 2 місяці, посилаючись на те, що вона понесла великі витрати пов`язані із облаштуванням похорон, відкриттям спадщини, наданням матеріальної підтримки відповідачу. Крім того послалася на витяг з державного реєстру фізичних осіб платників податків з якого вбачається відсутність будь -якого доходу за 1 квартал 2021 року та 2 квартал 2022 року.

Згідно з ч. 1ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 187 ЦПК України, суд відкриває провадження у справі за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суддя доходить такого висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У прохальній частині позову заявлено дві позовні вимоги, а саме немайнового і майнового характеру: визнання частково недійсним договору купівлі-продажу квартири та визнання права власності на квартиру.

Згідно з абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1211,20 грн. станом на дату подання позову до суду.

Згідно з пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлена у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Так, звертаючись до суду з вимогою про визнання права власності на майно, позивач в позовній заяві зазначає ціну позову 1 882 000,00 грн. та надає документ, який її підтверджує.

Враховуючи, що 1 відсоток ціни позову перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, судовий збір за вказану вимогу майнового характеру складає 15 140,00 грн.

Щодо клопотання сторони позивача про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі», від 26.07.2005 р.).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 р. у справі № 940/2276/18 зробила висновок, що з аналізу статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Разом із тим, Верховний Суд у постанові від 30.03.2021 р. у справі № 338/158/19 зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

За приписами частини 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Отже, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто, основним у вирішенні питання про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору є оцінювання фінансового стану особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення у справах «Княт проти Польщі», «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» від 26.07.2005 р.).

В даному випадку, вказані позивачем обставини не можуть бути підставою для відстрочення сплати судового збору, оскільки нею не надано жодного доказу на підтвердження того, що її майновий стан на день звернення з даним позовом перешкоджає сплаті судового збору в установлених законодавством порядку і розмірі, при цьому навіть відсутність відомостей про доходи не є беззаперечним і достатнім доказом скрутного майнового стану позивача та не підтверджує з достовірністю тієї обставини, що позивач не може сплатити судовий збір, оскільки одночасно доведенню також підлягає відсутність інших доходів, рухомого або нерухомого майна та їх обсягу, цінних паперів, можливості розпоряджатися ними, грошових коштів на банківських рахунках.

Суддя зазначає, в обґрунтування клопотання сторона позивача посилається на витяг з державного реєстру фізичних осіб платників, при цьому останнього до позовної заяви не додано, що позбавляє суддю можливості визначити, чи перевищує розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачу при поданні даної позовної заяви до суду, 5 % розміру її річного доходу.

Варто зазначити, що відмова в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, не може вважатися обмеженням позивача доступу до суду у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Враховуючи вищевикладене, дослідивши необхідні для вирішення клопотання матеріали, суддя вважає, що оскільки позивачем не підтверджено такого майнового стану, який би перешкоджав сплаті судового збору в установлених законодавством порядку і розмірі, а тому приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання.

Відтак позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 16 351,20 грн, а саме 15 140,00 грн. за позовну вимогу майнового характеру та 1 211,00 грн. за позовну вимогу немайнового характеру, або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З врахуванням вищенаведеного, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.136,175,177,185,260-261 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Трубачова Наталія Олександрівна, про визнання частково недійсним договору купівлі продажу квартири в частині зазначення власника, визнання частково недійсним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності на квартиру.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Одеського міського нотаріального округу Трубачова Наталія Олександрівна, про визнання частково недійсним договору купівлі продажу квартири в частині зазначення власника, визнання частково недійсним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, визнання права власності на квартиру- залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя