Справа № 359/9781/24
Провадження № 2/359/3272/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 вересня 2024 року суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Яковлєва Л.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ :

10 вересня 2024 року від представника позивача адвоката Довбаш С.М. до Бориспільського міськрайонного суду Київської областінадійшов позов, в якому просить суд : розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 громадянкою Білорусії, зареєстрований відділом ЗАГС Воложинського райвиконкому Мініської області, про що зроблено відповідний запис № 65.

З метою досудової підготовки справи, судом на виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України здійснено запит для з`ясування зареєстрованого місця проживання позивача та відповідача. Так, 11 вересня 2024 року суддею здійснено запит до Відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Бориспільської міської ради щодо надання інформацію про зареєстроване місце проживання позивача та відповідача.

19 вересня 2024 року на адресу суду з Відділу реєстрації місця проживання виконавчого комітету Бориспільської міської ради надійшла відповідь щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання позивача та відповідача, згідно якої встановлено, що ОСОБА_1 зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 , а інформація про зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 відсутня.

23 вересня 2024 року суддею здійснено запит до Єдиного державного демографічного реєстру.

Згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру за № 801784 від 23 вересня 2024 року, інформація про зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 відсутня.

Позовна заява повинна відповідати вимогам, зазначеним в ст. 175, 177 ЦПК України.

За змістом ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Судом встановлено, що позивачем не надано доказів проживання ОСОБА_2 на території м. Бориспіль та Бориспільського району. Неповнолітні спільні діти у сторін відсутні. Також не надано доказів, станом на дату звернення до суду із даним позовом, на підставі яких позивач може звернутися саме до Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

Крім того, Стаття 177 ЦПК України встановлює, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру поданої фізичною особою стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що позивачем судовий збір не сплачено, посилаючись на п.3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» та п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки позов подано про стягнення аліментів, а також він має пільги, оскільки є ветераном війни - учасником бойових дій.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Судом встановлено, що позивачем подано позовну заяву про зменшення розміру аліментів, тому вказана вимога не підпадає під пільги звільнення від сплати судового збору на підставі п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Крім цього, згідно постанови Великої Палати Верховного Суду України від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17, Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статтей 12, 22 Закону № 3551-XII.

Подібну правову позицію щодо застосування та тлумачення пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 (провадження № 11-795заі19) та постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21 березня 2018 року у справі № 490/8128/17 (провадження № К/9901/166/18, К/9901/30220/18). Підстави для відступу від неї відсутні.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 має статус учасника бойових дій, що підтверджується копією посвідченням серії НОМЕР_1 від 27 травня 2024 року. До суду він звернувся з метою розірвання шлюбу, а не за захистом своїх прав.

З огляду на це, вимоги Закону України «Про судовий збір» позивачем не виконано, оскільки не надано суду квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1211 грн. 20 коп. Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір та надати суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку.

Відповідно пункту 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» документи на підтвердження сплати судового збору позивачем подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

На підставі викладеного, позивачу необхідно сплатити судовий збір, а також надати оригінал квитанції про сплату судового збору до суду.

Відповідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на це, позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- залишити без руху.

Встановити строк для виправлення недоліків, вказаних в ухвалі, тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та роз`яснити, що у разі не виправлення недоліків до вказаного терміну позовна заява вважатиметься неподаною та буде йому повернута.

Повернення позовної заяви не перешкоджає позивачу повторно звернутись до суду з даним позовом після усунення підстав, що зумовили її повернення.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: http://bpm.ko.court.gov.ua/sud1005.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду є остаточною та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя Яковлєва Л.В.