Справа № 496/6514/24
Провадження № 2/496/2868/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2024 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Пасечник М.Л., розглянувши матеріали цивільного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , громадської організації «Комітет по боротьбі з організованою злочинністю та корупцією», треті особи: Одеська обласна прокуратура, Біляївська окружна прокуратура, Відділення поліції №2 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області, Управління внутрішньої безпеки в Одеській області Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, судом встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до п.п. 2, 3, 4, 6, 7, 8 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

В порушення вказаних вимог у позовній заяві не зазначено: 1) відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у всіх учасників справи; 2) ціну позову; 3) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися; 4) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 5) щодо наявності у позивача оригіналів письмових доказів; 6) позивачем не конкретизовано зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та чіткий виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням фактів та посиланням на докази, що підтверджують кожну обставину.

У позовній заяві позивач зазначив третіми особами: Одеську обласну прокуратуру, Біляївську окружну прокуратуру, Відділення поліції №2 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області, Управління внутрішньої безпеки в Одеській області Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України.

При цьому, відповідно до ст.ст. 52, 53 ЦПК України треті особи поділяються на тих, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та тих, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Проте, у позовній заяві не зазначено чи заявляють вказані треті особи самостійні вимоги щодо предмета спору.

Крім того, згідно ч.3 ст. 23 ЦК України якщо інше не встановлено законом, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб.

Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди може полягати у відшкодуванні грошима, майном або в інший спосіб.

Отже, характер такої вимоги (майновий чи немайновий) є похідним від обраного позивачем (потерпілою особою) способу відшкодування моральної шкоди. Якщо позивач просить відшкодувати моральну шкоду грошима або майном, то така позовна вимога набуває майнового характеру. Якщо ж позивач вибрав інший спосіб відшкодування моральної шкоди, який не має грошового вираження (спростування неправдивих відомостей, прилюдне вибачення тощо), то така вимога є немайновою. Таким чином, позовна вимога про відшкодування моральної шкоди грошима або майном є майновою, а вимога про відшкодування моральної шкоди в інший (немайновий) спосіб є немайновою вимогою.

Зазначений висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 28.11.2018 року у справі №761/11472/15-ц.

У позовній заяві позивачем зазначено, що ним подано позов немайнового характеру, натомість такі твердження є хибними. Позивачем заявлено позовні вимоги про зобов`язання знищити всі матеріали відеозйомки та стягнення моральної шкоди у розмірі 100 000 грн., отже позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.4 ст. 177 ЦПК України).

Законом України «Про державний бюджет на 2024 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб - 3028 грн.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1211,20 грн. (п.п.2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем повинен бути сплачений судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб (15 140 грн.).

До матеріалів позову долучено квитанцію, з якої вбачається, що позивачем сплачено судовий збір за подання позовної заяви до суду у розмірі 2422,40 грн., сума сплаченого судового збору позивачем не обґрунтована.

Враховуючи, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, за яку сплачується судовий збір у розмірі 1211,20 грн. та одну вимогу майнового характеру, за яку сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, ОСОБА_1 слід визначити ціну позову та доплатити судовий збір, відповідно до Закону України «Про судовий збір», у разі необхідності.

Окрім іншого, ст. 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентно здійснювати провадження щодо конкретної справи. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

У позовній заяві відповідачами зазначено: 1) ОСОБА_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 (згідно відповіді з Єдиного державного демографічного реєстру» №823547); 2) громадську організацію «Комітет по боротьбі з організованою злочинністю та корупцією», місцезнаходження: АДРЕСА_2 .

Частиною 15 ст. 28 ЦПК України передбачено, що позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред`являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

Натомість ОСОБА_1 не обґрунтував причину подачі позовної заяви саме до Біляївського районного суду Одеської області, враховуючи, що жоден з відповідачів не зареєстрований на території, яка підсудна Біляївському районному суду Одеської області.

Таким чином, для реалізації права на пред`явлення позову до Біляївського районного суду Одеської області, позивачу слід обґрунтувати підсудність даної справи.

Вищевикладені обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Відтак, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 27, 52, 53, 175, 177, 185 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , громадської організації «Комітет по боротьбі з організованою злочинністю та корупцією», треті особи: Одеська обласна прокуратура, Біляївська окружна прокуратура, Відділення поліції №2 Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області, Управління внутрішньої безпеки в Одеській області Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви не пізніше десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позову без руху.

Роз`яснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду, та буде призначена до розгляду у судове засідання, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Л. Пасечник