Провадження №: 2/752/2248/25
У Х В А Л А

14 листопада 2024 року року Голосіївський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Митрофанової А.О.,

при секретарі Осадчук А.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дітей,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, Служба у справах дітей та сім`ї Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про визначення місця проживання дітей.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23 серпня 2024 року для розгляду зазначеної справи визначено головуючого суддю Митрофанову А.О.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 28 серпня 2024 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено проводити у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

01 жовтня 2024 року представником відповідача ОСОБА_2 - адвокатом Бут О.В. подано до суду зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення порядку участі батька у вихованні дітей.

Крім того представник відповідача просив визнати подання з боку ОСОБА_1 позову до ОСОБА_2 про визначення місця проживання дитини з матір`ю - зловживанням процесуальними правами відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України та залишити позовну заяву без розгляду.

У судовому засіданні відповідач та представник відповідача просили прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки вони є взаємопов`язаними, залишити первісний позов без розгляду на підставі ст. 44 ЦПК України.

У судовому засіданні позивач заперечила проти прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки позовні вимоги не є взаємопов`язаними, предмети спору є різними.

Суд, заслухавши учасників судового процесу, дослідивши зустріяну позовну заяву, вивчивши її зміст, приходить до наступного висновку.

Згідно із частинами першою, другою, четвертою статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Як роз`яснено у пункті 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК України.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом зустрічного позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та зустрічного позову; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Первісний позов ОСОБА_4 стосується визначення місця проживання дітей з матір`ю.

У зустрічному позові порушується питання про визначення способу та порядку участі батька у вихованні дітей.

Вбачається, що первісний та зустрічний позови хоч і виникають із сімейних правовідносин, проте вимоги зустрічної позовної заяви не є однорідними з первісним позовом, задоволення зустрічного позову не може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, і вирішення первісного позову не вплине на правовідносини сторін щодо вимог за зустрічним позовом.

За таких обставин суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви про визначення порядку участі батька у вихованні дітей.

При цьому, суд роз`яснює, що така відмова не позбавляє відповідача права пред`явити позов в загальному порядку.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин 1 та 2 статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Щодо клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.

Звертаючись до суду із даним клопотанням представник відповідача вказує, що позивачем безпідставно подано до суду дану позовну заяву, оскільки між сторонами фактично відсутній спір щодо заявленої позовної вимоги, а від так відсутній предмет спору, а тому у даному випадку наявне зловживання процесуальними правами позивачем та позовна заява підлягає залишенню без розгляду у відповідності до ч. 3 ст. 44 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України, залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України, є безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Зокрема, зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Цивільне процесуальне законодавство містить застереження щодо заборони учасникам судового процесу зловживати наданими їм процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами - це особливий вид юридично значущої поведінки, яка полягає у діях (бездіяльності) учасника процесу, що суперечать завданням цивільного судочинства.

У пункті 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України передбачено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (ч. 3 ст. 44 ЦПК України).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК України).

Саме по собі звернення з позовом до суду не свідчить про необґрунтованість дій позивача, оскільки зазначене є диспозитивним правом позивача, передбачене процесуальним законодавством і не містить таких обмежень, а тому відповідачеві необхідно довести, а суду встановити, які саме дії позивача при зверненні до суду чи під час розгляду справи по суті є необґрунтованими та у чому вони виражені.

Таким чином, суд не вбачає зловживання з боку позивача процесуальними правами, а тому відсутні підстави для застосування наслідків, передбачених ст. 44 ЦПК України, що є виключно правом суду.

Керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 121, 193, 194, 197, 198, 200, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до спільного розгляду з первісним позовом та повернути матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення порядку участі батька у вихованні дітей заявникові.

Клопотання представника відповідача про застосування відносно ОСОБА_1 наслідків ст. 44 ЦПК України - залишити без задоволення.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Копію даної ухвали направити учасникам судового процесу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя А.О. Митрофанова