Житомирський апеляційний суд
Справа №279/3060/24 Головуючий у 1-й інст. Коваленко В. П.
Категорія 62 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Коломієць О.С., Талько О.Б.,

за участі секретаря судового засідання Бузган А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №279/3060/24 за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Барановським Ігорем Івановичем,

на ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 22 серпня 2024 року, яка постановлена під головуванням судді Коваленко В.П. в м.Коростені,

в с т а н о в и в:

У травні 2024 року ОСОБА_1 через представника Барановського І.І. звернувся до суду з позовом до Територіальної громади в особі Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області. Просить визначити йому ( ОСОБА_1 ) додатковий строк упродовж одного місяця для подання до Коростенської районної державної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті його матері ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Позов обґрунтовує тим, що 03 лютого 2022 року Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у справі №279/4510/21 ухвалив рішення, яким визначив позивачу ОСОБА_1 тримісячний строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рахувати з дня набрання рішенням законної сили. Рішення суду набрало чинності 10 березня 2022 року. Відразу після набрання чинності рішенням суду він ( ОСОБА_1 ) спробував звернутися до Коростенської районної державної нотаріальної контори, прийшовши до її приміщення, оскільки йому не було відомо, що після повномаштабного вторгнення 24 лютого 2022 року державна нотаріальна контора не працює. На будівлі, де розміщується відповідна державна нотаріальна контора, об`яви про час відновлення її роботи не було. Наразі нотаріус відмовляється видати довідку про тривалість зупинки його роботи. У зв`язку з введенням воєнного стану в Україні 28 лютого 2022 року КМУ була прийнята постанова №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», на підставі якої робота всіх реєстрів була закрита, а нотаріальні контори та приватні нотаріуси припинили свою діяльність. Постановою КМУ від 24 червня 2022 року №719 пункт 3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 року №164 змінений та викладений у редакції, якою установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Відтоді, позивач ОСОБА_1 був упевнений, що подати заяву про прийняття спадщини зможе після закінчення воєнного стану. Крім того, ОСОБА_1 є хворобливою людиною, собою з інвалідністю 2-ої групи загального захворювання, що перешкоджало останньому постійно приходити цікавитися роботою нотаріальної контори. Також позивач не є фахівцем у галузі правових знань, на той час не користувався послугами представника та не міг слідкувати за всіма змінами в законодавстві і розуміти їх. Стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», то це розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. У судах не існує спору між тими самими сторонами, з тих самих підстав і з таким же предметом позову, а також не існує рішення суду з цього приводу.

Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 22 серпня 2024 року провадження в справі закрито на підставі п.3 частини першої ст.255 ЦПК України.

Позивач ОСОБА_1 , не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, через адвоката Барановського І.І. подав апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Доводи апеляційної скарги аргументовані тим, що підстави позову в справі №279/4510/21 та у справі №279/3060/24 є різними. Мотивами позову в цій справі є те, що після набрання чинності рішенням суду в справі №279/4510/21 воно не могло бути реалізованим позивачем ОСОБА_1 через повномасштабне вторгнення і введення в Україні воєнного стану, оскільки нотаріальні реєстри не працювали та не працював нотаріус, який відкрив спадкову справу. Так, серед аргументів позовної заяви наведено, що у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні 28 лютого 2022 року КМУ була прийнята постанова №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», на підставі якої робота всіх реєстрів була закрита, а нотаріальні контори та приватні нотаріуси припинили свою діяльність. Постановою КМУ від 24 червня 2022 року №719 пункт 3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 року №164 змінений та викладений у редакції, якою установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Крім того, мотиви, викладені в позовній заяві в справі №279/4510/21, є відмінними від мотивів, викладених у позовній заяві у цій справі та навіть не згадуються.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило. Відповідно до частини третьої ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції.

Учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Відповідно до частини другої ст.372 ЦПК України неявка сторін та інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Закриваючи провадження у справі на підставі п.3 частини першої ст.255 ЦПК України, суд першої інстанції виходив із того, що набрало законної сили рішення Коростенського міськрайонного суду від 03 лютого 2022 року, яким задоволений позов ОСОБА_1 , і визначено тримісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини та не надано доказів того, що нотаріальна контора відмовилася приймати рішення суду після закінчення обстрілів району.

Колегія суддів не може повністю погодитися з висновками суду першої інстанції з таких мотивів.

За змістом п.3 частини першої ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо набрало законної сили рішення суду, ухвалене з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Тобто, для закриття провадження у справі із вказаної підстави має бути наявність іншого рішення суду, яке набрало законної сили, та яке ухвалене між тими самими сторонами, про той самий предмет та з тих самих підстав.

У відповідності до вимог частини четвертої ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 12 червня 2019 року в справі №320/9224/17 наголосила на тому, що згідно з пунктом 3 частини першої ст.255 ЦПК України підставою для закриття провадження у справі є, зокрема, вирішення спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав шляхом ухвалення рішення, яке набрало законної сили.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року в справі №761/7978/15-ц виснувано, що позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно співпадають сторони, підстава та предмет спору. Нетотожність хоча б одного з елементів не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору. У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. У матеріальному розумінні предмет позову - це річ, щодо якої виник спір.

Позов це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі. Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) є його предмет і підстава.

Отже, предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами суб`єктивним правом і обов`язком відповідача. Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову це посилання у позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Відповідно до частин першої, третьої ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Подібний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 14 липня 2021 року в справі №161/2823/19, від 20 березня 2024 року в справі №296/6169/23.

Із матеріалів справи вбачається та апеляційним судом установлено, що у провадженні суду перебувала цивільна справа №279/4510/21 за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

У справі №279/4510/21 рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03 лютого 2022 року визначений ОСОБА_1 додатковий тримісячний строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , який рахувати з дня набрання рішенням законної сили (а.с.6). Рішення набрало законної сили 10 березня 2022 року.

Із змісту рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03 лютого 2022 року прослідковується, що:

- у справі №279/4510/21 сторони: позивач ОСОБА_1 , відповідач Територіальна громада Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області; у справі №279/3060/24 сторони: позивач ОСОБА_1 , відповідачі Територіальна громада Горщиківської сільської ради Коростенського району Житомирської області, тобто сторони у справах тотожні;

- у справі №279/4510/21 предмет позову (матеріально-правова вимога): визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; а у справі №279/3060/24 визначення додаткового строку на протязі одного місяця для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто предмет позову також є тотожним;

- у справі №279/4510/21 позов був обґрунтований тим, що позивач отримав травму ноги та перебував на лікуванні, на території України був установлений карантин і нотаріальні контори не здійснювали прийом громадян та спадщину після смерті матері прийняв, оскільки фактично вступив в управління спадковим майном, розпорядився її особистими речами; у справі №279/3060/24 позов же обґрунтовується тим, що у зв`язку з військовим станом та військовими діями нотаріальні контори не працювали, що стало перешкодою для своєчасного подання рішення до нотаріальної контори, отже, підстави позовів є нетотожними.

Відтак, ОСОБА_1 , звертаючись до суду із цим позовом, визначив матеріально-правову вимогу до відповідача, щодо якої він просить постановити судове рішення (предмет позову), зазначив обставини, якими обґрунтовує свій позов (підставу позову), зокрема, навів юридичні факти, на яких ґрунтується його позов до відповідача (фактичні підстави позову) та послався у позовній заяві на норми, на яких ґрунтується його позов (правову підставу), а також зазначив про право, яке він вважає порушеним, вказав спосіб, у який, на його думку, порушено його право, та зазначив прийнятний для себе спосіб захисту такого права.

За таких обставин, матеріали справи не містять доказів існування рішення суду, яке б набрало законної сили, між тими ж сторонами, про той же предмет та з тих же підстав. Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 03 лютого 2022 року ухвалено між тими ж сторонами, про той же предмет, але з інших підстав, що виключає можливість закриття провадження у справі з підстав, передбачених п.3 частини першої ст.255 ЦПК України.

Обставині відсутності відмови нотаріальної контори приймати рішення суду мала бути надана оцінка при розгляді справи по суті, а не на стадії закриття провадження у справі з підстав п.3 частини першої ст.255 ЦПК України.

Порушення судом першої інстанції норм процесуального права призвело до помилкового закриття провадження у справі, що тягне скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області для продовження її розгляду, що передбачено ст.379 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374,379,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Барановським Ігорем Івановичем, задовольнити.

Ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 22 серпня 2024 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді: