справа № 361/9541/21
провадження № 2/361/301/24
РІШЕННЯ

Іменем України

07 серпня 2024 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого-судді Дутчака І.М.,
за участю секретаря Лебідя В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини,

в с т а н о в и в :

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просив суд виключити з актового запису № 903 про народження ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Бровари Київської області, який складений 11 серпня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, усі відомості про нього як батька цієї дитини.

В обґрунтування позову зазначав, що у 2010 році він познайомився з ОСОБА_2 , протягом 2014 року вони зустрічалися та мали близькі стосунки, потім деякий час не бачилися. У грудні 2014 року вони знову зустрілися та відповідач ОСОБА_2 повідомила йому про те, що вона вагітна та батьком цієї дитини є він (позивач).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у місті Бровари Київської області народила хлопчика ОСОБА_3 , батьком якого за його згодою записаний він (позивач), тому Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області 11 серпня 2015 року видано свідоцтво про народження ОСОБА_3 , у якому його записано батьком цієї дитини.

У період із серпня по вересень 2015 року сторони проживали разом, згодом між ними почали виникати конфлікти, у зв`язку з цим вони перестали спільно проживати.

У вересні 2021 року ОСОБА_2 повідомила його про те, що він не є біологічним батьком ОСОБА_4 , оскільки на час коли вона завагітніла зустрічалася ще з іншим чоловіком, який і є біологічним батьком зазначеної дитини, що змусило його звернутися до суду з цим позовом щодо оспорювання батьківства.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Тетера Л.М. у суді позов підтримали, просили суд задовольнити його.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, у якій зазначала, що позов вона визнає повністю, проти його задоволення не заперечує, просила суд розглянути справу за її відсутності.

Третя особа у справі Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у якій просив суд розглянути справу без участі їхнього представника та ухвалити рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Згідно із ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

З`ясувавши позицію сторін, дослідивши матеріали справи, враховуючи, що визнання відповідачем позову закону не суперечить, прав, свобод чи інтересів інших осіб не порушує, суд вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Бровари Київської області народився ОСОБА_3 . Із свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , яке видане 11 серпня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, видно, що його батьком записаний ОСОБА_1 , матір`ю ОСОБА_2 .

11 серпня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області складено актовий запис за № 903 про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

За змістом ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У ч. 1 ст. 121 СК України визначено, що права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: за заявою матері та батька дитини; за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 СК України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Згідно із ч. 1 ст. 136 СК України особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини.

Пленум Верховного Суду України у п. 10 постанови № 3 від 15 травня 2006 року Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів роз`яснив, що в судовому порядку батьківство може бути оспорено як у випадках, коли в Книзі реєстрації народжень батьками дитини записано осіб, які перебували у шлюбі між собою (ст. ст. 122, 124 СК України) так і тоді, коли при реєстрації народження дитини її батьком на підставі спільної заяви батьків або заяви чоловіка, котрий визнавав себе батьком, записано особу, яка не перебувала у шлюбі з матір`ю дитини (ст. ст. 126, 127 СК України).

У п. 11 вказаної постанови Пленум Верховного Суду України зазначив, що відповідно до ст. 136 СК України оспорювання батьківства можливе тільки після реєстрації народження дитини і до досягнення нею повноліття, а в разі її смерті не допускається. Оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини. Для вимог чоловіка про виключення відомостей про нього як батька з актового запису про народження дитини позовної давності не встановлено.

За змістом ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 травня 2009 року у справі Калачова проти Російської Федерації (заява № 3451/05, § 34) зауважив, що на сьогоднішній день ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту оспорювання батьківства.

10 травня 2023 року ухвалою суду за клопотанням позивача ОСОБА_1 у справі призначалася судово-генетична експертиза для встановлення кровної спорідненості між позивачем ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і дитиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , проведення якої доручено експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи.

12 березня 2024 року із Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи надійшло повідомлення про неможливість проведення цієї експертизи, оскільки незважаючи на неодноразові призначення дати відбору зразків матір ОСОБА_2 разом із дитиною на відбір крові не з`явилися, тому зазначена ухвала суду від 10 травня 2023 року повернута без виконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України уразі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи визнання позову відповідачем ОСОБА_2 , ухилення останньої від подання експертам необхідних матеріалів для проведення у цій справі судово-генетичної експертизи, суд дійшов висновку, що позов ОСОБА_1 є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 49, 76, 77, 80, 81, 89, 109, 206, 259, 263 265 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов задовольнити.

Виключити з актового запису № 903 про народження ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Бровари Київської області, складеного 11 серпня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, усі відомості про батька ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Дутчак І. М.