СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 279/893/24

пр. № 2-о/759/405/24

24 жовтня 2024 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

під головуванням судді Сенька М.Ф.,

за участю заявниці ОСОБА_1 , заінтересованої особи Мельниченка В.І., секретаря судового засідання Пушкарського О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, заінтересовані особи: Коростенська міська рада, ОСОБА_2 ,

встановив:

На виконання ухвали судді Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Волкової Н.Я. від 12.02.20204 року до Святошинського районного суду надійшла заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, для розгляду за підсудністю.

Заява передана судді Сеньку М.Ф., для прийняття до провадження, в порядку авторозподілу.

Згідно із заявою, ОСОБА_1 просила суд встановити факт, що її мати ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була двоюрідною племінницею ОСОБА_4 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Запитуваний факт має для заявниці правове значення, а саме необхідний для оформлення спадщини за померлими, посвідчити цей факт відповідними документами заявниця не може через їх втрату, та неможливість відновлення.

В якості заінтересованої особи заявниця визначила Коростеньську міську раду, як представника територіальної громади за місцем знаходження спадкового майна.

Провадження за заявою відкрите відповідно до ухвали судді від 05.04.2024 року, справу призначено до розгляду в порядку окремого провадження.

Протокольною ухвалою суду від 17.10.2024 року до участі у справі в якості заінтересованої особи залучений брат заявниці - ОСОБА_2 , який також заявив свої права на спадщину, що залишилась після померлих ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

Заявниця в судовому засіданні на вимогах заяви наполягала, надала пояснення, що зводяться до викладеного в заяві, просила суд задовольнити заяву, пославшись на свідків та письмові докази.

ОСОБА_2 не заперечував проти задоволення заяви, обставини повідомлені заявницею підтвердив.

Коростенська міська рада свого представника в суд не направили, заперечень на заяву не подали.

Судом встановлено таке.

ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 85 років в селі Берестовець Коростеньського району Житомирської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть.

До майна померлого в Коростенській районній державній нотаріальній конторі Житомирської області 25.12.2008 року заведено спадкову справу №490. Дана справа заведена за заявою племінниці померлого ОСОБА_3 , яка проживала в тому ж селі, що і померлий. ОСОБА_4 заповіт не залишив, даних про інших спадкоємців, обсяг спадкового майна матеріали справи не містять, свідоцтво про право на спадщину нотаріусом не видавалось. Разом з цим у справі відсутні документи на підтвердження рідства між померлим та спадкоємицею.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть.

До майна померлої в Коростенській районній державній нотаріальній конторі Житомирської області 30.12.2014 року заведено спадкову справу №273/2014.

За справою, заяви про прийняття спадщини подали діти померлої ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , саме їм нотаріусом видано свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, право спадкодавиці на яке було підтверджене відповідними правовстановлюючими документами.

При цьому, в матеріалах спадкової справи міститься копія державного акту про право власності ОСОБА_4 на земельну ділянку площею 2,84 га у межах згідно з планом на території Берестовецької сільської ради на підставі розпорядження голови Коростенської райдержадміністрації від 04.08.2004 року №244.

Проте, нотаріус фактично відмовила спадкоємцям у видачі свідоцтва про право на спадщину щодо майна належного ОСОБА_4 , яке прийняла але не оформила ОСОБА_3 , за підстав того, що в матеріалах спадкових справ не має документів на підтвердження рідства між померлими, про що письмово повідомила спадкоємців.

Дійсно на звернення до Державного архіву Житомирської області заявниця отримала відповідь про неможливість надати інформацію про запис народження ОСОБА_4 , через те, що такий запис не поступав до архіву. Не поступало до архіву і документів про народження ОСОБА_5 (батька ОСОБА_4 ) та ОСОБА_6 (рідного діда ОСОБА_3 ), які були рідними братами. Архів надав заявниці лише довідку про те, що в метричній книзі реєстрації народжень по православній церкві Покрова Пресвятої Богородиці села Ходаки Овруцького повіту Волинської губернії за 1906 року зазначено, що ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Татарновичі (нині с. Берестовець Коростеньського району Житомирської області) в сім?ї селян ОСОБА_6 та ОСОБА_8 .

В свідоцтві про народження спадкодавиці ОСОБА_3 батьком зазначено ОСОБА_9 .

Крім того, заявниця вказала, що частина наявних у матері особистих документів та документів на ім?я ОСОБА_4 були втрачені внаслідок пожежі в її домоволодінні. Факт пожежі підтверджено актом №168 від 25.08.2015 року. В акті, разом з іншим, зазначено про втрату документів.

За таких, обставин суд погоджується, що нотаріус не може видати заявниці свідоцтво про право на спадщину щодо майна померлого ОСОБА_4 , через відсутність документів на підтвердження рідства зі спадкоємцями, і визнає, що підтвердити такий факт в позасудовому порядку неможливо.

Разом з тим, з огляду на спадкові справи вбачається, що ОСОБА_4 і ОСОБА_3 проживали і були зареєстровані в с. Берестовець від народження. Спадкове майно знаходиться на території Берестовецької сільської ради.

Опитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , кожен окремо, пояснили, що вони народились та виросли в селі Берестовець, і за їх спостереженнями ОСОБА_4 та ОСОБА_3 були родичами, оскільки часто проводили час разом, опікувались один одним, ОСОБА_3 взяла на себе догляд за ОСОБА_4 , коли той сам в силу віку та стану здоров?я не міг себе повною мірою обслуговувати, вона ж понесла всі витрати з поховання ОСОБА_4 , та увічнення його пам`яті (поминання, встановлення надгробку, тощо).

Такі ж за змістом пояснення містяться в заявах односельців спадкодавців ОСОБА_12 , 1958 р.н., та ОСОБА_13 , 1955 р.н., що адресовані на ім?я старости Ходаківського старостинського округу виконавчого комітету Коростеньської міської ради Житомирської області.

Крім того, ці свідки чітко вказали, що ОСОБА_4 був двоюрідним дядьком ОСОБА_3 .

Сама ОСОБА_3 в заяві про прийняття спадщини вказує, що приймає спадщину, що залишились після смерті її дядька ОСОБА_4 .

Заперечень на заяву від територіальної громади села Берестовець, старости Ходаківськового старостинського округу, та від Коростеньської міської ради не надходило.

Про розгляд цієї заяви, з огляду на матеріали справи, наведені органи місцевого самоврядування обізнані.

За наведених обставин в їх сукупності, суд приходить до висновку, що у стороннього наглядача не виникне сумнів щодо рідства між померлими ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Встановлення цього факту судом, дозволить заявниці та її брату ОСОБА_2 оформити спадщину за ОСОБА_4 .

Отже, заява є обгрунтованою і такою, що підлягає задоволенню, в порядку та на підставі ст.ст. 294, 319 ЦПК України.

Судові витрати у справах окремого провадження розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 77-80, 259, 263-265, 294, 319 ЦПК України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , була двоюрідною племінницею ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня виготовлення повного рішення.

Повне рішення виготовлене 01.05.2025 року.

З інформацією про справу, учасники справи можуть ознайомитись на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: http://sv.ki.court.gov.ua.)

Головуючий Сенько М.Ф.