КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/4121/2024
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2024 року м. Київ

Справа № 761/30062/21

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді-доповідача Ящук Т.І.,

суддів Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

за участю секретаря судового засідання Дубінкіної М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2023 року, ухвалене у складі судді Мальцева Д.О.,

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про солідарне стягнення заборгованості,

встановив:

18 серпня 2021 року позивач Акціонерне товариство «Кредобанк» звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом та просив стягнути солідарно із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 суму заборгованості у розмірі 505 883,94 грн., суму сплаченого судового збору в розмірі 7588,26 грн., витрати на професійну правову допомогу у розмірі 50 588,39 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідно до умов кредитного договору, відповідачу було надано кредит у розмірі 926 280,30 грн. до 17.07.2025 року.

Для забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 18444/2018 від 18.07.2018 року між ПАТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 18.07.2018 року було укладено договір застави № 1683.

Для забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 18444/2018 від 18.07.2018 року між ПАТ «Кредобанк» та ОСОБА_2 18.07.2018 року було укладено договір поруки № 18444/2018/2.

Разом з тим, в порушення умов кредитного договору та положень ст.ст. 525, 526 ЦК України, відповідачі свої зобов`язання за кредитним договором не виконали та не надали своєчасно позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов договору, що відображено в розрахунку заборгованості за кредитом.

21 грудня 2021 року між АТ «Кредобанк» та ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» укладено договір факторингу із відступленням прав грошової вимоги за кредитними договорами та прав за забезпечувальними договорами № 1, відповідно до якого право грошової вимоги за кредитним договором № 18444/2018 від 18 липня 2018року, укладеним між АТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 , перейшло до ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів».

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 03 квітня 2023 року замінено позивача АТ «Кредобанк» на його правонаступника - Товариство з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів».

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2023 року - позовні вимоги задоволено частково.

Стягнуто солідарно із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» суму заборгованості у розмірі 372 580,15 грн.

Стягнуто солідарно із ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» суму сплаченого судового збору в розмірі 5 610,85 грн.

В іншій частині позовних вимог - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2023 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Вважає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, яке суперечить фактичним обставинам справи.

Наголошує, що ухвалою суду від 25 травня 2022 року відкрито провадження у справі за вказаним позовом, розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Стверджує, що не отримував копії ухвали про відкриття, копії позовної заяви з додатками та копії ухвали та документів, які підтверджували правонаступництво ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів», а також судом розгляд справи відбувався без повідомлення сторін, де сума позову перевищувала сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, чим порушив приписи ст. ст. 190, 272, 279 ЦПК України.

Також, з метою забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором був укладений договір застави між ОСОБА_1 та ПАТ «Кредобанк», відповідно до якого в заставу переданий автомобіль "Toyota Camry», 2018 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1 .

Згідно п.5.3 договору застави ПАТ «Кредобанк» обрав спосіб звернення стягнення на предмет застави на підставі виконавчого напису нотаріуса. Між сторонами договору застави була визначена заставна вартість предмету застави - 807 384 грн. 80 грн.

Вважає, що суд першої інстанції при ухваленні рішення порушив норми матеріального права та застосував виключно матеріали виконавчого провадження № НОМЕР_5, без урахування положень договору застави від 18.07.2018 року, чим допустив невідповідність висновків суду обставинам справи.

Учасники справи у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, від позивача ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» надійшла заява про розгляд справи без їх участі, а тому апеляційний суд відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважав за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Задовольняючи позов частково, суд першої інстанції виходив з того, що між ПАТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 18444/2018 та для забезпечення виконання зобов`язань за вказаним кредитним договором між ПАТ «Кредобанк» та ОСОБА_2 було укладено договір поруки № 18444/2018/2, умови якого позивачем було виконано шляхом надання відповідачам кредитних коштів, а відповідачі взяті на себе за договором зобов`язання не виконали, доказів на спростування вказаних обставин суду надано не було. Також, право грошової вимоги за кредитним договором № 18444/2018 від 18 липня 2018р. перейшло до ТОВ «ФК ««Європейська агенція з повернення боргів»».

При цьому, згідно з постановою про закінчення виконавчого провадження № НОМЕР_5 від 30.06.2020 року - залишок нестягнутої заборгованості за виконавчим документом дорівнює 372 580 грн. 15 коп., тому суд вважав, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню та з відповідачів підлягає до стягнення на користь ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» залишок нестягнутої заборгованості за виконавчим документом у розмірі 372 580 грн. 15 коп.

З висновками суду першої інстанції колегія суддів погоджується, оскільки вони відповідають обставинам справи, наявним у матеріалах справи доказам та зроблені з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 18 липня 2018 року між Публічним акціонерним товариством «Кредобанк» та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 18444/2018.

На виконання вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення емітентами цінних паперів» від 16.11.2017 року та згідно з Рішенням Акціонера № 03/2018 від 29.11.2018 року, Публічне акціонерне товариство «Кредобанк» змінив своє найменування на Акціонерне товариство «Кредобанк», який є його правонаступником (абзац 2, п. 1.2 Статуту АТ «Кредобанк» в новій редакції від 29.11.2018 року).

Згідно із п.1 кредитного договору, банк зобов`язується надати у власність позичальнику грошові кошти у розмірі та на умовах обумовлених цим договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит і сплатити проценти за користування ними і комісії та інші платежі, передбачені цим договором.

Відповідно до п. 2.1. кредитного договору, банк видає позичальнику кредит у сумі 926 280 грн. 30 коп. до 17.07.2025 року на наступні цілі: на здійснення повної/часткової оплати за договором купівлі-продажу транспортного засобу та оплати страхування від нещасних випадків та для оплати страхового платежу по КАСКО.

Відповідно до п.2.4. кредитного договору, кредит видається на умовах забезпеченості, поворотності, строковості, платності та цільового характеру використання.

Згідно із п.2.5. кредитного договору, банк відкриває позичковий рахунок № НОМЕР_2 .

Відповідно до п.3.3. кредитного договору, на момент укладення договору сторонами обумовлено значення змінюваної процентної ставки на перший період дії ставки, надалі первинна процентна ставка в розмірі: 14,99 % річних з дати укладення договору.

Відповідно до п.3.12. кредитного договору, позичальник сплачує проценти, комісії та інші платежі за кредитним договором щомісяця, в строк (терміни), визначені графіком погашення заборгованості.

Відповідно до п.3.15. кредитного договору, позичальник виконує свої зобов`язання по поверненню кредиту, сплати комісій, процентів, неустойки шляхом перерахування у безготівковій формі та/або вносить готівкою в банк на рахунок № НОМЕР_3 .

Згідно із п. 4.7. кредитного договору, банк у випадку, передбачених п. 2.10. кредитного договору, вправі вимагати дострокового повернення кредиту, процентів, комісії та інших належних до сплати платежів за кредитним договором, про що письмово повідомляє позичальника. У випадку несвоєчасної сплати процентів, комісій, інших платежів та/або повернення кредиту (частини кредиту) право банку вимагати дострокового повернення кредиту, процентів, комісій та інших належних до сплати платежів за цим кредитним договором виникає, у разі прострочення сплат процентів, комісій, інших платежів та/або повернення кредиту (частини кредиту) щонайменше на один календарний місяць.

Відповідно до п. 4.8. кредитного договору, позичальник зобов`язаний протягом 30 банківських днів з моменту отримання письмової вимоги банку (п.4.7) усунути порушення умов кредитного договору протягом 30 календарних днів із дня отримання повідомлення банку. Якщо позичальник не усунув вказані порушення, то він зобов`язаний достроково повернути кредит, проценти, комісії та інші належні до сплати платежі за цим договором.

Відповідно до п. 5.1. кредитного договору, за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань за кредитним договором позичальник, крім відшкодування збитків, сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного Банку України, яка діяла на момент в період прострочення, розрахованої від суми кожного несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання позичальника, за кожен день прострочення від дати виникнення прострочення до дати, що передує даті погашення заборгованості позичальника. В будь-якому разі розмір пені, нарахованої позичальнику на підставі цього пункту кредитного договору, не може перевищувати 15% від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання.

Для забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 18444/2018 від 18.07.2018 року між ПАТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 18.07.2018 року було укладено договір застави № 1683.

Відповідно до п. 1.1 договору застави, цей договір забезпечує виконання зобов`язання заставодавця та вимог ПАТ «Кредобанк», які виникають з кредитного договору № 18444/2018 від 18.07.2018 року, укладеного між заставодавцем та заставодержателем, а також усіх додаткових договорів до нього, які можуть бути укладені у майбутньому, стосовно повернення отриманої суми кредиту, несплачених процентів, комісій, штрафів, пень та інших видів неустойки у повному обсязі.

Відповідно до п. 1.2. Договору застави, предметом застави є рухоме майно: автомобіль марки ТОYОТА, модель САМRY, 2018 рік випуску, № шасі НОМЕР_4 , об`єм двигуна 2494 куб.см, колір - білий, державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 1.3. договору застави, заставна вартість предмету застави визначається сторонами у сумі 807 384 грн. 80 коп. На строк дії цього договору предмет застави залишається у володінні заставодавця.

Договором застави АТ «Кредобанк» надано право звертати стягнення шляхом вчинення виконавчого напису, порядок передбачено п. 5 договору застави та чинним законодавством України.

18 липня 2018 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Корсак А.Ю. було накладено заборону відчуження рухомого майна - предмету застави та зареєстровано, що підтверджується витягом № 56350781 про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна.

Відповідно до п. 3.1.4. договору застави, у випадку невиконання заставодавцем зобов`язань за кредитним договором заставодержатель має право достроково звернути стягнення на предмет застави, реалізувати його відповідно до розділу 5 цього договору, та за рахунок вирученої від реалізації предмета застави суми переважно перед іншими кредиторами задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи повернення суми кредиту, сплати процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, пов`язаних зі зверненням стягнення і реалізацію предмета застави.

Для забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором № 18444/2018 від 18.07.2018 року між ПАТ «Кредобанк» та ОСОБА_2 18.07.2018 року було укладено договір поруки № 18444/2018/2.

Відповідно до п.1.1. договору поруки, поручитель зобов`язується відповідати перед кредитором за виконання ОСОБА_1 зобов`язань в повному обсязі (повернення кредиту, несплачених відсотків, комісій, штрафів, пень та інших видів неустойки) за кредитним договором № 18444/2018 від 18.07.2018 року.

Відповідно до п. 2.5. договору поруки, поручитель та боржник несуть солідарну відповідальність перед кредитором.

Договором поруки визначено, що поручитель ознайомлений з умовами договору кредиту, ніяких заперечень, а також непорозумінь його положень не має.

Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконував. Згідно наданого позивачем розрахунку заборгованості по кредитному договору № 18444/2018 від 18.07.2018 року станом на 17.06.2021 року заборгованість ОСОБА_1 перед АТ «Кредобанк» нарахована у розмірі 505 883 грн. 94 коп.

Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

За положеннями статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено у частині другій статті 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Відповідно до частини четвертої статті 591 ЦК України, якщо сума, одержана від реалізації предмета застави, не покриває вимоги заставодержателя, він має право отримати суму, якої не вистачає, з іншого майна боржника в порядку черговості відповідно до статті 112 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором або законом.

За статтею 24 Закону України «Про заставу» у випадках, коли суми, вирученої від продажу предмета застави, недостатньо для повного задоволення вимог заставодержателя, він має право, якщо інше не передбачено законом чи договором, одержати суму, якої не вистачає для повного задоволення вимоги, з іншого майна боржника в порядку черговості, передбаченої законодавством України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 04 липня 2018 року у справі № 310/11534/13-ц (провадження № 14-154цс18) зробила висновок про те, що: «В разі задоволення не в повному обсязі вимог кредитора за рахунок забезпечувального обтяження основне зобов`язання сторін не припиняється, однак змінюється щодо предмета та строків виконання, встановлених кредитором, при зверненні до суду, що надає кредитору право вимоги до боржника, у тому числі й шляхом стягнення решти заборгованості за основним зобов`язанням (тілом кредиту) в повному обсязі та процентів і неустойки згідно з договором, нарахованих на час звернення до суду з вимогою про дострокове виконання кредитного договору, на погашення яких виявилася недостатньою сума коштів, отримана від реалізації заставленого майна під час виконання судового рішення. […]

Звернення з позовом про дострокове стягнення кредиту незалежно від способу такого стягнення змінює порядок, умови і строк дії кредитного договору. На час звернення з таким позовом вважається, що настав строк виконання договору в повному обсязі. Рішення суду про стягнення заборгованості чи звернення стягнення на заставлене майно засвідчує такі зміни. Право кредитора нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється у разі пред`явлення до позичальника вимог згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. Якщо за рішенням про звернення стягнення на предмет застави заборгованість за кредитним договором указана в такому рішенні у повному обсязі, кредитор має право на отримання гарантій належного виконання зобов`язання відповідно до частини другої статті 625 ЦК України, а не у виді стягнення процентів».

У постанові від 20 листопада 2019 року у справі № 467/395/16-ц Верховний Суд також вказав: «Отже, не реалізувавши заставний автомобіль, банк не знав і не міг знати, що коштів від реалізації майна буде недостатньо для повного погашення кредитної заборгованості, а саме для цього і ухвалювалось у 2010 році рішення суду. У зв`язку з цим банк і не міг до виконання рішення суду пред`явити новий позов, так як не було доказів того, що кредитна заборгованість не буде погашена».

Відповідно до висновків Верховного Суду у постановах від 12 липня 2021 року в справі № 404/6241/19, від 02 червня 2021 року в справі № 2-6460/11 (провадження № 61-14479св20), звернення з позовом про дострокове стягнення кредиту незалежно від способу такого стягнення змінює порядок, умови і строк дії кредитного договору. На час звернення з таким позовом вважається, що настав строк виконання договору в повному обсязі. Рішення суду про стягнення заборгованості чи звернення стягнення на заставлене майно засвідчує такі зміни. Право кредитора нараховувати передбачені договором проценти за кредитним договором та пені припиняється після спливу визначеного договором строку кредитування чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронюваних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Згідно з виконавчим написом приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Барбуляк Х.М. № 938 від 08 квітня 2020 року звернуто стягнення на майно, а саме : автомобіль марки ТОYОТА, модель САМRY, 2018 рік випуску, № шасі НОМЕР_4 , об`єм двигуна 2494 куб.см, колір - білий, державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 для задоволення вимог АТ «Кредобанк» отриманих від реалізації рухомого майна у сумі 927 648 грн. 25 коп. (а.с. 35).

Постановою приватного виконавця Мілоцького О.Л. від 05.05.2020 року відкрито виконавче провадження № НОМЕР_5 про звернення стягнення на транспортний засіб ОСОБА_1 на користь АТ «Кредобанк», а саме автотранспорт: автомобіль марки ТОYОТА, модель САМRY, 2018 рік випуску, № шасі НОМЕР_4 , об`єм двигуна 2494 куб.см, колір - білий, державний номерний знак НОМЕР_1 .

Майно придбане за сумою 648 552 грн. 53 коп., що підтверджується актом приватного виконавця Мілоцького О.Л. про проведення електронних торгів від 30.06.2020 року № НОМЕР_5 (а.с.38).

Згідно з постановою приватного виконавця Мілоцького О.Л. про закінчення виконавчого провадження від 30.06.2020 року № НОМЕР_5 залишок нестягнутої суми заборгованості за виконавчим документом дорівнює 372 580 грн. 15 коп.(а.с.39).

19 травня 2021 року АТ «Кредобанк» надіслав ОСОБА_1 досудову вимогу щодо дострокового стягнення заборгованості у розмірі 474 630 грн. 65 коп. у тридцятидений термін з моменту отримання вимоги (а.с.44-55).

21 грудня 2021 року між АТ «Кредобанк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» укладено договір факторингу із відступленням прав грошової вимоги за кредитними договорами та прав за забезпечувальними договорами № 1, відповідно до якого право грошової вимоги за кредитним договором № 18444/2018 від 18 липня 2018року, укладеним між АТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 , перейшло до ТОВ «ФК «ЄАПБ».

Відповідно до додатку № 1 до договору факторингу, ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» набуло права грошової вимоги до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за кредитним договором № 18444/2018 від 18 липня 2018 року, в сумі 506 427 грн. 78 коп., з яких: 429 262 грн. 63 коп. - заборгованість в частині непогашеного кредиту (по тілу); 77 165 грн. 15 коп. - заборгованість в частині несплачених процентів за користування кредитом.

Як вбачається з розрахунку заборгованості та вимог позивача, банком було пред`явлено до стягнення у даному позові суму заборгованості у розмірі 505 883 грн. 94 коп., що складається із заборгованості за тілом кредиту : 429 262 грн. 63 коп., заборгованості за відсотками - 52 417 грн. 47 коп., понесених банком судових витрат - 2000 грн., штрафу за невиконання негрошових зобов`язань на загальну суму 22 203 грн. 84 коп.

Разом з тим, задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції обґрунтовано прийняв до уваги лише той розмір заборгованості, що залишилась непогашеною внаслідок виконання виконавчого напису нотаріуса про звернення стягнення на заставлене майно, оскільки загальну суму заборгованості слід визначати станом на час звернення кредитора до позичальника з вимогою про дострокове виконання кредитного договору шляхом звернення стягнення на предмет застави.

Як вбачається з виконавчого напису нотаріуса від 08 квітня 2020 року, загальна сума грошових вимог АТ «Кредобанк» до ОСОБА_1 за кредитним договором станом на 25 березня 2020 року становила 927 648 грн. 25 коп., з яких:

- неповернута сума кредиту - 829 072 грн. 74 коп.,

- прострочені відсотки станом на 25 березня 2020 року - 61 653 грн. 19 коп.,

- нарахований та несплачений штраф за невиконання негрошових зобов`язань - 26 644 грн. 70 коп.,

- заборгованість по пені за період з 25.03.2019 року по 25.03.2020 року - 8277 грн. 62 коп.; плата за вчинення виконавчого напису - 2000 грн.

Враховуючи, що строк виконання кредитних зобов`язань за кредитним договором від 18 липня 2018 року становив до 17 липня 2025 року, проте банк, звернувши стягнення на заставлене майно за виконавчим написом нотаріуса від 08 квітня 2020 року вимагав дострокового погашення усієї суми заборгованості та несплачених процентів, тому право кредитора нараховувати передбачені договором проценти за кредитним договором та пені припинилось у зв`язку з пред`явленням до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України 25 березня 2020 року.

Однак, як вбачається, з розрахунку заборгованості, не зважаючи на завершення строку кредитування у зв`язку з вимогою банку про дострокове погашення заборгованості шляхом звернення стягнення на заставлене майно, банк продовжив нарахування відсотків за користування кредитом за період з 25 березня 2020 року по 17 червня 2021 року, а також нарахував штраф.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог, оскільки у зв`язку зі зверненням стягнення на заставлене майно банк тим самим змінив порядок, умови і строк дії кредитного договору, та відповідно до виконавчого напису нотаріуса строк виконання зобов`язань за кредитним договором настав 25 березня 2020 року.

Відповідно після завершення строку кредитування банк був позбавлений права нараховувати проценти за користування кредитом та штрафні санкції, а лише наділений правом вимоги до боржника про стягнення решти заборгованості за основним зобов`язанням (тілом кредиту) в повному обсязі та процентів і неустойки згідно з договором, нарахованих на час звернення з вимогою про дострокове виконання кредитного договору, на погашення яких виявилася недостатньою сума коштів, отримана від реалізації заставленого майна.

Оскільки загальна сума грошових вимог АТ «Кредобанк» до ОСОБА_1 за кредитним договором від 18 липня 2018 року станом на 25 березня 2020 року становила 927 648 грн. 25 коп., а згідно з постановою про закінчення виконавчого провадження від 30 червня 2020 року залишок нестягнутої заборгованості за виконавчим документом становить 372 580 грн. 15 коп., то стягненню за даним рішенням суду з відповідачів підлягає лише вказана сума заборгованості, на погашення якої виявилася недостатньою сума коштів, отримана від реалізації заставленого майна - автомобіля ТОYОТА САМRY, 2018 рік випуску, № шасі НОМЕР_4 .

Отже, доводи апеляційної скарги відповідача про те, що банк самостійно обрав спосіб звернення стягнення на підставі виконавчого напису нотаріуса, тому позбавлений права вимагати сплати решти суми заборгованості, колегія суддів відхиляє, оскільки частиною 4 ст. 591 ЦК України передбачено, що якщо сума, одержана від реалізації предмета застави, не покриває вимоги заставодержателя, він має право отримати суму, якої не вистачає, з іншого майна боржника в порядку черговості відповідно до статті 112 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором або законом. Проте положень про обмеження обсягу відповідальності позичальника сумою вартості заставного майна договір кредиту чи договір застави не містять.

Доводи апеляційної скарги щодо наявності обов`язкових підстав для скасування оскаржуваного рішення з огляду на неповідомлення відповідача про розгляд даної справи судом, не можуть бути прийняті до уваги з огляду на наступне.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 25 травня 2022 року у даній справі було відкрито провадження та ухвалено розгляд справи проводити за правилами позовного провадження у спрощеному порядку без виклику сторін.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

В порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, зокрема, в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2022 року становив 2481 грн., відповідно 250 розмірів становить суму 620 250 грн., а ціна даного позову становить 505 883 грн. 94 коп., то суд першої інстанції обґрунтовано призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Згідно з довідкою про реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_1 , що була надана Відділом з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Шевченківської РДА, місце проживання відповідача зареєстроване за адресою АДРЕСА_1 . ( а.с. 74)

На вказану адресу судом було надіслано відповідачу копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви, які повернулись до суду без вручення, з відміткою поштового відділення «За закінченням строку зберігання» ( а.с. 85).

Разом з тим, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою (пункт 3 частини третьої статті 376 ЦПК України).

Таким чином, враховуючи, що судове засідання у даній судом не призначалось та справа була розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, обов`язкових підстав для скасування оскаржуваного рішення, визначених п. 3 ч. 3 ст. 376 ЦПК України, немає.

Доводи апеляційної скарги щодо неотримання повідомлення позивача про заміну сторони позивача на його правонаступника не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставою для скасування рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 21 грудня 2021 року між АТ «Кредобанк» та ТОВ «Фінансова компанія «Європейська агенція з повернення боргів» укладено договір факторингу із відступленням прав грошової вимоги за кредитними договорами та прав за забезпечувальними договорами № 1, відповідно до якого право грошової вимоги за кредитним договором № 18444/2018 від 18 липня 2018 року, укладеним між АТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 , перейшло до ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів».

Заміна кредитора в зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом (ч. 1 ст. 516 ЦК України).

Якщо боржник не був письмово повідомлений про заміну кредитора в зобов`язанні, новий кредитор несе ризик настання несприятливих для нього наслідків. У цьому разі виконання боржником свого обов`язку первісному кредиторові є належним виконанням (ч. 2 ст. 516 ЦК України).

У ст. 526 ЦК визначено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 ЦК України).

Відповідно до ст. ст. 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612 ЦК України зобов`язання повинні виконуватися належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

У ст. 599 ЦК України встановлено, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Враховуючи, що відповідачем до апеляційної скарги не додано доказів сплати на користь первісного кредитора АТ «Кредобанк» суми заборгованості в розмірі 372 580 грн. 15 коп., яка залишилась непогашеною за рахунок продажу заставного майна, тому зазначена сума заборгованості підлягає стягненню з відповідачів солідарно на користь нового кредитора.

На підставі викладеного колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції є безпідставними, спростовуються висновками суду, викладеними в його рішенні.

Згідно зі ст. 375 ЦПК Українисуд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Отже, рішення ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права, тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 374 - 375, 381 - 383 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2023 року - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст постанови складено 05 травня 2025 року.

Суддя - доповідач: Ящук Т.І.

Судді: Кирилюк Г.М.

Рейнарт І.М.