Справа №295/9646/24
УХВАЛА

10.09.2024 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення сторін

клопотання ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін,

та клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів,

у цивільній справі

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська 53»

до ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 ,

про стягнення заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Богунського районного суду м.Житомира із зазначеною позовною заявою, у якій просить стягнути з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська 53, Житомир» заборгованості за житлову послугу управління багатоквартирним будинком в сумі 6 865,16 грн; стягнути з ОСОБА_2 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська 53, Житомир» заборгованості за житлову послугу управління багатоквартирним будинком в сумі по 9 918,02 грн.

Ухвалою суду від 30.07.2024 відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. В ухвалі про відкриття провадження зазначено, що відповідно до ст.19, 274 ЦПК України позовна заява підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

30.08.2024 від відповідача ОСОБА_2 суду надійшло клопотання про розгляд справи з викликом (повідомленням) сторін. В обґрунтування клопотання ОСОБА_2 вказав, що спростування викладених позивачем обставин буде відбуватися, в тому числі, і з залученням свідків, допит яких процесуально неможливий в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін, та шляхом подання клопотання про витребування у позивача доказів і ймовірного призначення експертиз з питань обґрунтування розміру оплат.

Також, 04.09.2024 від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшов відзив, у якому міститься клопотання про розгляд справи з викликом (повідомленням) сторін. Клопотання обґрунтоване необхідністю витребування у позивача доказів та надання пояснень сторонами.

Частиною 1 статті 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Нормами ч. 1 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення та зменшення їх розміру, припинення стягнення аліментів, оплату додаткових витрат на дитину, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.1 ст.279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

В частині 6 статті 279 ЦПК України зазначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Статтею 278 ЦПК України передбачені особливості подання заяв по суті справи у спрощеному позовному провадженні: відзив подається протягом п`ятнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі; позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі; треті особи мають право подати пояснення щодо позову в строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів із дня його отримання.

За правилами ч.1 ст.182 ЦПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Axen v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01).

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надання процесуальних документів, а також, надав сторонам строк для подачі заяв по суті справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі №668/13907/13ц).

З огляду на те, що позивач звернувся з позовом, предметом якого є стягнення заборгованості у сумі 16 783,00 грн, беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі, суд вважає, що заявлені вимоги можуть бути вирішені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, всі заяви і пояснення по суті спору можуть бути подані сторонами в письмовому вигляді та будуть досліджені судом і не підлягають додатковому заслуховуванню в судовому засіданні. При такому порядку розгляду справи забезпечується повнота та всебічність дослідження всіх обстави справи, а також створюються умови для забезпечення прав учасників справи на розгляд справи у розумний строк.

Щодо посилання відповідачів на необхідність витребування доказів, заслуховування свідків, призначення експертизи, суд зазначає, що відповідно до положень ч. 2, 3 ст. 83 ЦПК України, відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Таким чином, відповідач повинен подати докази разом з поданням відзиву. При цьому, у відзивах відповідачі не зазначають, що існують докази, які не можуть бути подані у встановлений законом строк з об`єктивних причин, клопотання про виклик свідків та призначення експертизи разом з відзивом не заявляють, а іншого порядку подання до суду доказів у ході розгляду справи нормами ЦПК України не передбачено.

На підставі вищевикладеного, суд відмовляє у задоволенні клопотань відповідачів про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Також, 04.09.2024 від відповідача ОСОБА_1 до суду надійшло клопотання про витребування доказів, у якому він просить витребувати у Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська 53»: статут Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Київська 53»; протокол загальних зборів від 30.08.2020 з усіма підписами учасників зборів; розрахунок обов`язкових внесків та платежів, які затверджені Загальними зборами від 30.08.2020; протокол загальних зборів від 25.08.2023 з усіма підписами учасників зборів; розрахунок обов`язкових внесків та платежів, які затверджені Загальними зборами від 25.08.2023; повідомлення про проведення установчих зборів і докази направлення відповідачам на адресу нежитлового приміщення; повідомлення про проведення загальних зборів 30.08.2020 і докази направлення відповідачам на адресу нежитлового приміщення; повідомлення про проведення загальних зборів 25.08.2023 і докази направлення відповідачам на адресу нежитлового приміщення.

Частинами 1,2 статті 84 ЦПК України встановлено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів не відповідає вимогам ч.2 ст.84 ЦПК України, оскільки у ньому не зазначено вжиті відповідачем заходи для отримання цих доказів самостійно та до клопотання не долучено докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів, у зв`язку з чим клопотання про витребування доказів задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 19, 83, 84, 182, 274-279 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотань ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає чинності з моменту підписання суддею.

Суддя Т.А. Воробйова