Справа №2029/2-2032/11
У Х В А Л А

іменем України

13 березня 2024 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Сітало А.К.,

за участю:

секретаря судового засідання Трач М.В.,

представника відповідача - адвоката Мазепи Г.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Мазепи Геннадія Борисовича про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.10.2011 року по цивільній справі №2029/2-2032/11 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості спожитої теплової енергії,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова перебувала цивільна справа №2029/2-2032/11 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості спожитої теплової енергії.

Заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.10.2011 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Харківські теплові мережі» вартість спожитої теплової енергії без достатніх правових підстав за період з липня 2008 року по грудень 2010 року в сумі 60503,09 грн. Рішенням суду з відповідача на користь позивача стягнуто судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви у сумі 725,03 грн.

Підставами для ухвалення судом заочного рішення стало те, що відповідач в судове засідання не з`явилася, про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, заперечень проти позову не надала.

22.01.2024 року засобами електронного зв`язку через систему «Електронний суд» надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Мазепи Г.Б. про перегляд заочного рішення, в якій представник відповідача просить скасувати заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.10.2011 року по справі №2029/2-2032/11 та призначити справу до судового розгляду в загальному порядку.

В обґрунтування заяви зазначено те, що вказана справа була розглянута за відсутності відповідача ОСОБА_1 , яка не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, у зв`язку з чим була позбавлена можливості надати докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В заяві зазначено, що повісток про виклик до суду ОСОБА_1 не отримувала. Ніяких інших документів із суду теж не надходило.

В заяві зазначено, що про існування даного рішення відповідачу стало відомо від ВДВС після накладення арешту на особисті рахунки відповідача. Після чого, адвокат Мазепа Г.Б., як представник відповідача, звернувся до суду з клопотанням про ознайомлення з матеріалами справи, з якою ознайомився лише 17.01.2024 року.

Таким чином, представник відповідача зазначає, що відповідач була позбавлена можливості знати про час і місце розгляду справи, тому що не була повідомлена про це належним чином, а тому просить визнати причину неявки відповідача в судове засідання поважною.

Ухвалою суду від 28.02.2024 року прийнято заяву про перегляд заочного рішення до судового розгляду.

Представник відповідача адвокат Мазепа Г.Б. в судовому засіданні заяву про перегляд заочного рішення підтримав та просив її задовольнити з підстав зазначених в ній.

На переконання адвоката Мазепи Г.Б., відповідач не повинен відповідати за знищення цивільної справи, та інтереси відповідача мають бути захищені судом саме у той спосіб, у який просить відповідач, тобто шляхом скасування заочного рішення.

Від представника позивача КП «ХТМ» - Борисенко І.А. до суду надійшло заперечення на заяву про перегляд заочного рішення. В обґрунтування своїх заперечень представником позивача зазначено, що з моменту ухвалення оскаржуваного заочного рішення минуло 13 років. В заяві не зазначено та не надано належних та допустимих доказів поважності причин, що перешкодили явці відповідача в судове засідання чи подачі суду заперечень проти позову. Із заяви про перегляд заочного рішення не вбачається підстав для його скасування, а також не надано доказів, які мають істотне значення по справі. Твердження представника відповідача про те, що відповідача не було повідомлено належним чином про розгляд даної цивільної справи, у зв`язку з чим вона була позбавлена можливості подати докази та заперечення проти позовних вимог є такими, що не відповідають дійсності.

За заявою КП «ХТМ» станом на 07.05.2012 року державним виконавцем Орджонікідзевського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції Рогачовим Д.І. відкриті виконавчі провадження за № 32888962 та № 32888992 з примусового виконання рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.10.2011 року справі №2029/2-2032/11. З січня 2021 року на рахунок КП «Харківські теплові мережі» були зараховані кошти, які стягуються державною виконавчою службою з ОСОБА_1 на користь КП «ХТМ» в рахунок погашення суми боргу за рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.10.2011 року. Виконавчі провадження на теперішній час не закриті.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Таким чином, неявка представника позивача КП «ХТМ» не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Суд, розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали вказаної цивільної справи, вислухавши пояснення представника відповідача, приходить до висновку, що заява про перегляд заочного рішення задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.10.2011 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь КП «Харківські теплові мережі» вартість спожитої теплової енергії без достатніх правових підстав за період з липня 2008 року по грудень 2010 року в сумі 60503,09 грн. Рішенням суду з відповідача на користь позивача стягнуто судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви у сумі 725,03 грн.

Судом роз`яснено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії (в редакції ЦПК України, яка діяла на час ухвалення заочного рішення).

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України (в редакції ЦПК України, яка діє на час розгляду заяви) суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України (в редакції Закону, який діяв на час ухвалення заочного рішення) заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Таким чином, виходячи з імперативних приписів ч. 1 ст. 288 ЦПК України, для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання та (або) не повідомлення про причини неявки, а також не ненадання відзиву на позовну заяву, але й необхідно посилатися на такі докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи; та лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Перевірити чи була обізнана відповідач про розгляд вказаної справи в суді не представляється можливим у зв`язку із закінченням строку зберігання матеріалів цивільної справи №2029/2-2032/11, який становить 3 роки, відповідно до ст. 33 Переліку судових справ, що утворюються в діяльності суду, із зазначенням строків зберігання документів, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.03.2010 року за № 201/17496.

Перелік судових справ і документів, що утворюються в діяльності суду, із зазначенням строків зберігання, затверджений наказом ДСА України 11.02.2010 р. №22.

Перелік є основним нормативним актом, який встановлює строки зберігання судових справ і документів, що утворюються в діяльності суду.

Перелік є обов`язковим і включає судові справи і документи обліку судових справ, що утворюються в діяльності місцевих та апеляційних судів.

Щодо знищення матеріалів цивільної справи №2029/2-2032/11 зв`язку із закінченням строку зберігання, то зазначене підтверджується відповідним актом про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду, затвердженого головою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова 02.06.2017 року.

З викладеного вище вбачається, що знищення судової справи у відповідності до Переліку судових справ і документів, що утворюються в діяльності суду, із зазначенням строків зберігання, затверджений наказом ДСА України 11.02.2010 р. за №22, становить обов`язок суду, а не право.

Підстави для ініціювання судом питання про відновлення втраченого судового провадження (розділ Х ЦПК України) відсутні, оскільки матеріали судового провадження не були втрачені.

Знищення судової справи у відповідності до закону та втрата судового провадження, виходячи з вищенаведеного, не ототожнюються.

Представником відповідачем не доведено чому відповідач звертається до суду із заявою про перегляд заочного рішення через 13 років після ухвалення судового рішення.

У справі "Пономарьов проти України" (заява N 3236/03) від 03.04.2008 ЄСПЛ зазначив, що існування заборгованості, підтверджене обов`язковим та такими, що підлягають виконанню, судовими рішеннями, надає особі, на чию користь воно було винесено, "легітимні сподівання" на те, що заборгованість буде йому сплачено та така заборгованість становить "майно" цієї особи у розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції. Скасування такого судового рішення прирівнюється до втручання у його чи її право на мирне володіння майном (див., серед інших, "Брумареску проти Румунії" (Brumarescu v. Romania) [GC], заява N 28342/95, п. 74).

При постановленні вказаної ухвали суд враховує, що, виходячи з прецедентної практики Європейського суду, принцип правової визначеності передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Європейський суд в ряді рішень зазначає: якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою.

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata (рішення у справах «Устименко проти України», «Пономарьов проти України», «Рябих проти Росії» та ін.).

На важливості дотримання принципу стабільності судових рішень наголошує і Верховний Суд, зокрема, в постанові Касаційного цивільного суду від 29 серпня 2018 року №552/137/15-ц, в ухвалах від 01 жовтня 2018 року у справі № 757/21408/17-ц, від 19 листопада 2018 року у справі № 753/23587/16-ц, від 14 січня 2019 року у справі № 1805/4363/2012 та ін.

За умови скасування заочного рішення від 11.10.2011 року та призначення справи до розгляду в загальному порядку, надаючи, таким чином, відповідачу зі спливом значного проміжку часу та після початку виконання рішення суду на підставах, які мають на меті не виправлення серйозних судових помилок, а лише перегляд та нове вирішення справи, порушуватиметься принцип юридичної визначеності, який є необхідним компонентом принципу верховенства права, та "право на суд" позивача, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до вимог ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення заявником мають бути додані докази на які посилається заявник в обґрунтування своєї заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 287 ЦПК України, суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення.

На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку, що в заяві про перегляд заочного рішення не зазначені обставини з посиланням на докази, що свідчать про поважність причин неявки відповідача в судові засідання, які передували ухваленню заочного рішення.

Крім того, до заяви про перегляд заочного рішення не додані докази на які посилається відповідач в обґрунтування своїх заперечень проти вимог позивача.

Таким чином, в порушення вимог ст. 285 ЦПК України, до заяви про перегляд заочного рішення не надано жодних інших доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що заява представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Мазепи Г.Б. про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 280-289, ст. ст. 353-354 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Мазепи Геннадія Борисовича про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 11.10.2011 року по цивільній справі №2029/2-2032/11 за позовом Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості спожитої теплової енергії - залишити без задоволення.

Копію ухвали направити сторонам по справі для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ст. 287 ЦПК України.

Відповідач вправі оскаржити заочне рішення суду в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження відраховується з дати постановлення вказаної ухвали.

Повний текст ухвали складено 13.03.2024 року.

Суддя: А. К. Сітало