Справа № 204/1143/24
Провадження № 2-н/204/102/24
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Токар Н.В., розглянувши матеріали, подані через систему «Електронний суд» за заявою ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2024 року через систему «Електронний суд» до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

На виконання вимог ч.8 ст.187 ЦПК України, судом був зроблений запит до Єдиного державного демографічного реєстру щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) боржника, та 08 лютого 2024 року судом отримано відповіді №№440761,440754 щодо наявності інформації про місце реєстрації заявника та відсутності інформації про зареєстроване місце проживання боржника.

Повторно, на виконання вимог ч.8 ст.187 ЦПК України, судом був зроблений запит до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради; та станом на 26.02.2024 року відповідь на адресу суду не надходила.

Ознайомившись із поданою заявою, вважаю, що слід відмовити у видачі судового наказу у зв`язку з наступним.

Статтею 163 ЦПК України визначена форма і зміст заяви про видачу судового наказу.

Як вбачається з поданої заяви, остання подана до суду через систему «Електронний суд». В той же час, як вбачається з положень ч. 1 ст. 163 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду у письмовій формі та підписується заявником або його представником.

Згідно з ч. 4 ст. 163 ЦПК України, якщо заяву подано в електронній формі до боржника, який має електронний кабінет, заявник надалі повинен подавати будь-які процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом його заяви, виключно в електронній формі.

При цьому у ст. 169 ЦПК України передбачено, що після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові на його офіційну електронну адресу або рекомендованим листом із повідомленням про вручення, чи цінним листом з описом вкладеного, якщо офіційної електронної адреси боржник не має. Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами.

Чинним ЦПК України не передбачено таких вимог для подачі заяви про видачу судового наказу, як необхідність надання її копії з додатками для боржника(ів).

Зважаючи на приписи ч. 1 та ч. 2 ст. 169 ЦПК України, суд застосовує положення ч.9 ст. 10 ЦПК України, згідно з якими, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Отже, у випадку звернення до суду із заявою про видачу судового наказу у письмовій формі (ч. 1 ст. 163 ЦПК України), до неї обов`язково додаються примірники такої заяви з додатками для надсилання боржникам.

При цьому системний аналіз норм статті 163 ЦПК України дає підстави для висновку про те, що заяву про видачу судового наказу може бути подано, також, і в електронній формі, проте виключно у випадку, якщо боржник має електронний кабінет. У такому випадку надалі усе листування суду із стягувачем та боржником здійснюється через підсистему «Електронний суд».

Дослідивши дані підсистеми «Електронний суд», судом встановлено відсутність у боржника електронного кабінету, що виключає можливість здійснення обміну інформацією із ним в електронному вигляді, зокрема надсилання йому примірника заяви з додатками. Вказане стверджується відповіддю №555874 про відсутність зареєстрованого Електронного кабінету ЄСІТС.

Таким чином, заяву про видачу судового наказу та додані до неї документи заявнику необхідно було подавати саме у письмовій формі з копією такої заяви і додатками для боржника у визначеному частиною першою статті 163 ЦПК України порядку.

Також, суддя звертає увагу на те, що положеннями статті 43 ЦПК України, якими визначено загальний порядок використання Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (підсистеми «Електронний суд»), не передбачено подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі.

Тоді як у частині п`ятій статті 43 ЦПК України визначено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, заява про видачу судового наказу як процесуальний документ може бути подана в електронній формі виключно у випадку, якщо боржник має зареєстрований електронний кабінет. У випадку відсутності у боржника електронного документа, така заява подається саме у письмовій формі з додатками для боржника(ів).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог ст. 163 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 ЦПК України за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає судовий наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

З огляду на викладене, враховуючи те, що заява подана з порушенням вимог ст. 163 ЦПК України, у видачі судового наказу необхідно відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.165,167,186, ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою ОСОБА_1 про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання дитини.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Токар