УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 листопада 2024 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі доручення діє адвокат Токаленко Валентина Михайлівна (місцезнаходження: 73003, Херсонська область, м. Херсон, вул. Маяковського, буд. 4) до ОСОБА_2 (останнє відоме місце проживання зазначене позивачем: АДРЕСА_2 ) третя особа: Друга Херсонська державна нотаріальна контора (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Рішельєвська, буд. 21) про визнання права власності в порядку спадкування за законом, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, про скасування державної реєстрації права власності, -

встановив:

02 листопада 2024 року через систему «Електронний суд» представник позивача звернулася до суду з вказаним позовом до відповідача, у якому просила суд:

- визнати поважними причини пропуску позовної давності, поновити позовну давність;

- звільнити позивача від сплати судового збору;

- визнати за позивачем право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , на житловий будинок АДРЕСА_3 ;

- визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 06.08.2009 року Другою Херсонською державною нотаріальною конторою за реєстровим №3-1495 на ім`я ОСОБА_2 про спадкування нею житлового будинку АДРЕСА_3 ;

- скасувати державну реєстрацію права власності на ім`я ОСОБА_2 на вказаний житловий будинок.

Додатково клопотала у прохальній частині позовної заяви про витребування доказів та допит позивача як свідка.

Позовна заява надійшла на адресу суду 02.11.2024 та відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.11.2024 року передана судді Булах Є.М. 05.11.2024 року.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

За інформацією отриманою судом 07.11.2024 року з відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 08.11.2024 року, інформація про декларування/ реєстрацію місця проживання (перебування)/ зняття з реєстрації місця проживання (перебування) відповідача ОСОБА_2 відсутня.

За інформацією отриманою судом 07.11.2024 року з УДМС у Херсонській області, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 08.11.2024 року, ОСОБА_4 зареєстрованою або знятою з реєстрації місця проживання по Херсонській області - не значиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Відповідно до ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи, як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України виходячи з наступного.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України у позовній заяві зазначається ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України №358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Для визначення ціни позову позивачу слід долучити до позовної заяви оцінку вартості майна станом на час звернення до суду, чи інший доказ про вартість нерухомого майна та визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, та розрахувати суму судового збору, розподіл якого здійснюється за результатами розгляду судової справи.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Вимоги до форми та змісту клопотання про витребування доказів визначені у ст.. 84 ЦПК України, а тому позивачу слід оформити та подати клопотання про витребування доказів саме відповідно до вимог і правил цієї статті. Аналогічно, слід оформити відповідно до ЦПК України і клопотання про виклик та допит свідка.

У відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви стороною позивача долучено клопотання про звільнення від сплати судового збору, яке обґрунтовано тим, що у позивача тяжкий матеріальний стан, а саме його єдиний дохід за 2023 рік це пенсія у розмірі 29 400,00 грн, що дає законні підстави для звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини першої, третьої статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Пунктом 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може своєю ухвалою за клопотанням особи відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розмірі річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Велика Палата Верховного суду у постанові від 18.11.2020 року у справі №9901/67/20 виснувала, що конструкція ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» дає підстави для висновку, що зменшення тягаря судових витрат, якого зазнає сторона, є не обов`язком суду, а знаходиться у межах суддівського розсуду, який може бути реалізований за наявності певних обставин. Зокрема, особа, яка звертається до суду, має право подати відповідне клопотання, у якому навести обставини щодо її майнового стану, за наявності підстав, з якими закон пов`язує можливість реалізації судом повноважень зменшити тягар судових витрат стосовно сплати судового збору. Такі обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами.

Позивачем на підтвердження свого тяжкого матеріального стану додано довідку з ГУ ПФУ в Херсонській області за змістом якої пенсія ОСОБА_1 з січня 2023 року по грудень 2023 року складає 29400,00 грн.. Інших доказів на підтвердження майнового стану суду не надано.

Однак, зазначена інформація не є належним доказом того, що визначений законом до сплати судовий збір перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, оскільки позивач на підтвердження викладених обставин повинен надати докази тяжкого матеріального становища (не отримання будь-яких соціальних виплат, довідка з податкової про отримані доходи за календарний рік тощо).

Крім того, встановлено, що позивачем заявлено три позовні вимоги: дві немайнового характеру, а одна майнового.

Згідно абз. 1 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» та станом на 1 січня 2021 року становить 3028, 00 гривні. Отже, за одну вимогу немайнового характеру, сума судового збору становить 1 211, 20 грн., відповідно позивачу необхідно сплатити за дві позовні вимоги немайнового характеру 2 422,40 грн.

Щодо позовної вимоги майнового характеру суд зазначає наступне.

Так, за п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Відповідно до абз. 2 пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2024 рік» та станом на 1 січня 2024 року становить 3028 гривні. Отже, за одну вимогу майнового характеру, сума судового збору становить не менше 1211,20 грн. (3028, 00 х 0.4) та не більше 15140, 00 грн. (3028 х 5).

Таким чином, за відсутності доказів на підтвердження майнового стану позивача, а також визначення дійсної ціни позову для обрахунку судового збору за позовну вимогу майнового характеру, клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки обставини викладені на підтвердження наявності підстав для звільнення від сплати судового збору не підтвердженні належними доказами.

З огляду на вказане позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставками визначеними Законом України «Про судовий збір» виходячи із ціни позову, яка повинна відповідати дійсній вартості майна на час звернення до суду із позовом і надати суду докази про таке.

У випадку ненадання документу, що встановлює дійсну вартість майна, враховуючи реальні ціни на житло у м. Херсоні та приписи ч. 2 ст. 176 ЦПК України, суд попередньо визначає суму судового збору, який підлягає оплаті при поданні позову за вимоги майнового характеру у розмірі 15 140, 00 грн..

Крім того, відповідно до п.5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Однак, позивачем не надано висновку експерта з варіантами виділу/можливість такого виділу частки будинку в натурі та земельної ділянки у користування. Як і не долучено відповідного клопотання про проведення з цього питання експертизи.

Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Однак, звертаючись до суду через підсистему «Електронний суд», позивачем не надано доказів на підтвердження виконання приписів ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Таким чином, позивачу для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати доказ надсилання листом з описом вкладення третій особі копій поданих до суду документів.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Враховуючи викладене, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки, шляхом звернення до суду у передбачений процесуальним законодавством спосіб, з долучення доказів на підтвердження ціни позову, доказів сплати судового збору та усунення інших недоліків вказаних у цій ухвалі. Позовну заяву з виправленими недоліками необхідно подати у кількості екземплярів, що відповідає кількості учасників справи із долученням доказів, що підтверджують обставини позову.

На підставі ч. 1 ст. 185 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута заявнику.

Керуючись ст. 175, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), в інтересах якого на підставі доручення діє адвокат Токаленко Валентина Михайлівна (адреса: 73003, Херсонська область, м. Херсон, вул. Маяковського, буд. 4) до ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ) третя особа: Друга Херсонська державна нотаріальна контора (, місцезнаходження: 73003, м. Херсон, вул. Рішельєвська, буд. 21) про визнання права власності в порядку спадкування за законом, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, про скасування державної реєстрації права власності залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити заявнику та його представнику.

Надати позивачу/представнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах