КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №639/3985/16-ц
Провадження № 2/552/81/24
У Х В А Л А

14.03.2024 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді - Шаповал Т.В.,

при секретарі - Біжко Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні м. Полтаві в приміщенні суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної залиттям квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 17.05.2016 року звернулась до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом до Комунального підприємства «Жилкомсервіс», Департаменту житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної залиттям квартири.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 03.06.2016 року відкрито провадження у даній справі.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 03.12.2021 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Жилкомсервіс», Департаменту житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди передано на розгляд до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

Розпорядженням Голови Верховного суду від 14.03.2022 № 7/0/9-22 у зв`язку із запровадженням воєнного стану на території України територіальну підсудність судових справ Орджонікідзевського районного суду м. Харкова змінено на Київський районний суд м. Полтава,

Ухвалою Київського районного суду м. Полтави від 01 березня 2023 року справу прийнято до провадження та призначено до судового розгляду.

В судове засідання позивач повторно не з`явилася.

Справа неодноразово призначалась судом до розгляду.

В судовому засіданні, призначеному на 19.09.2023 року позивач була присутня та після відкладення розгляду справи отримала повістку в наступне судове засідання, яке призначене 30.11.2023 року

Однак, будучи належним чином повідомленому про розгляд справи 30.11.2023 року в судове засідання не з`явилася, жодних заяв до суду не подала.

Крім того, 21.02,2024 року та 14 березня 2024 року також в судові засідання позивач не з`явилися.

При цьому про дату, час та місце судового розгляду була повідомлена належним чином за адресою, що нею вказана у позовній заяві.

Позивач судові повістки за даниою адресою не одержує, та повістки повертаються до суду з довідками поштової організації про причини невручення: «Адресат відсутній за вказаною адресою» або «За закінченням терміну зберігання».

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Позивач про зміну своєї адреси суду не повідомляла.

У підсистемі «Електронний суд» позивач не зареєстрований.

Позивач до суду з заявами про розгляд справи за її відсутності не зверталась.

Інші способи повідомити позивача про розгляд справи у суду були відсутні, у зв`язку з цим він викликаний в судове засідання через оголошення на сайті «Судової влади» відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України.

Тому позивач є таким, що належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до п. 1, 2 ч.2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з підстав: неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процес. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом (частини 1, 2, пункт 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Частиною першою статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» закріплено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Будучи обізнаними про розгляд справи в суді, позивач або його представник всупереч положенням статті 44 ЦПК України, яка покладає на учасника обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами, протягом тривалого часу не вчинили жодних дій для з`ясування про стан судового провадження, з заявами про розгляд справи за їхньої відсутності, про забезпечення їх участі у засіданні в режимі відеоконференції чи з іншими заявами до суду не звертались.

Частиною п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно доп.3ч.1ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду,якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивач, який належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався, про причини неявки не повідомляв.

Тому враховуючи, що позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, з заявою про розгляд справи за його відсутності до суду не звертався, в судове засідання не з`явився повторно, позов ОСОБА_1 до Департаменту житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної залиттям квартири необхідно залишити без розгляду, роз`яснивши наслідки залишення без розгляду, передбачені ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. 257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту житлового господарства Харківської міської ради про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної залиттям квартири залишити без розгляду .

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Київський районний суд м. Полтави шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний термін з дня її проголошення.

Головуючий Т.В.Шаповал