Справа № 758/1792/24
Провадження № 2-з/756/145/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2024 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Ткач М.М.,

за участю секретаря судового засідання - Тагієва Р.Д.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Ножовнік О.І. ,

представника позивача - ОСОБА_3 ,

представника позивача - Меркулової Л.А. ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Києва в порядку загального позовного провадження заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Ножовнік О.І. про забезпечення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 , про зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 22.03.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди.

10.09.2024 представник позивача - адвокат Ножовнік О.І. подала до суду заяву про забезпечення доказів шляхом: 1) витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайфселл» відомостей щодо того чи обслуговується номер НОМЕР_1 в мережі Lifecell на умовах укладання договору про надання телекомунікаційних послуг з ідентифікацією (реєстрацією) кінцевого користувача (абонента) у постачальника електронних комунікаційних послуг Lifecell? Чи є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 кінцевим користувачем (абонентом) номера НОМЕР_1 ?; 2) витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю «СПОРТ ЛАЙФ УКРАЇНА» відомостей щодо того чи зареєстрована за номером НОМЕР_3 - 71- 71 мережева клубна карта у фітнес-клубах Sport Life на території України?; Чи зареєстрована гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 мережева клубна карта (будь-якого типу) у фітнес-клубах Sport Life з ідентифікацією за номером мобільного телефону НОМЕР_1 ; 3) витребування у АТ «Сенс Банк» наступної інформації: чи належить банківська картка № НОМЕР_4 ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_5 ); який номер мобільного телефону був прив`язаний до банківської карти № НОМЕР_4 у липні-серпні 2023 року; який номер мобільного телефону прив`язаний до банківської карти № НОМЕР_4 станом на сьогоднішній день; 4) витребування у АТ «Сенс Банку» ксерокопії паспорту з фотокарткою ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_5 ) у разі, якщо він є власником банківської картки № НОМЕР_4 ; 5) забезпечення надання копій ідентифікаційних документів клієнта банку забезпеченого ID банківськими послугами через абонентський номер НОМЕР_1 . Обґрунтовуючи заяву, представник позивача зазначає, що в підготовчому судовому засіданні сторона захисту повідомляла про необхідність вчинення процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого судового засідання та просила суд перерву. Однак, судом було прийнято рішення про закриття підготовчого провадження, виходячи, зокрема із позиції представника відповідача, яка запевняла про свою участь у судовому засіданні та наданні пояснень суду, відповідей на запитання позивача. Однак, після розгляду клопотання судом в подальшому з`ясувалось, що представник не тільки не володіє інформацією в повному обсязі, але і подала клопотання про розгляд справи без участі відповідача та його представника. Таким чином, після закриття підготовчого судового засідання у зв`язку з небажанням відповідача та представника відповідача надавати суду пояснення по суті справи, позивач вимушений звертатись із заявою про забезпечення позову для з`ясування всіх обставин справи та постановлення судом справедливого і неупередженого рішення. Серед іншого, зазначає, що предметом спору є заборона відповідачу здійснювати збір, обробку та використання персональних даних, конфіденційну інформацію щодо позивача, зобов`язання знищити протиправно отримані і оброблені персональні дані та конфіденційну інформацію. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що ідентифікувати відповідача вдалося за номером телефона НОМЕР_1 (програмами (ІНФОРМАЦІЯ_2), з якого неодноразово останній телефонував скаржнику, зокрема безпосередньо перед їхньою зустріччю в серпні 2023року. Згідно із відзиву на позовну заяву, за підписом представника відповідача - адвоката Савченко Т.В., відповідач ані визнає, ані заперечує щодо користування та приналежності йому мобільного телефону НОМЕР_1 , ані визнає, ані заперечує, що чоловік, зображений на фото, є чи не є особою відповідача. Адвокатом було зроблено адвокатський запит до Товариства з обмеженою відповідальністю «Лайфселл» по викладеним у позові обставинам про надання відомостей, чи обслуговується номер НОМЕР_1 в мережі Lifecell на умовах укладання договору про надання телекомунікаційних послуг з ідентифікацією (реєстрацією) кінцевого користувача (абонента) у постачальника електронних комунікаційних послуг Lifecell; чи є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , кінцевим користувачем (абонентом) номера НОМЕР_1 , проте відповідь на дані питання не було отримано. Також було зроблено адвокатський запит до Товариства з обмеженою відповідальністю "СПОРТ ЛАЙФ УКРАЇНА" по викладеним у позові обставинам про надання відомостей: чи зареєстрована за номером НОМЕР_1 мережева клубна карта у фітнес-клубах Sport Life на території України; чи зареєстрована гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мережева клубна карта (будь-якого типу) у фітнес-клубах Sport Life з ідентифікацією за номером мобільного телефону НОМЕР_1 , проте відповідь на дані питання не було отримано. Крім того, представником позивача - адвокатом Меркуловою Л.А. 23.07.2024 було направлено адвокатський запит до АТ "Сенс Банк" для отримання наступної інформації: чи належить банківська картка № НОМЕР_4 ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_5 ); який номер мобільного телефону був прив`язаний до банківської карти № НОМЕР_4 у липні-серпні 2023 року; який номер мобільного телефона прив`язаний до банківської карти № НОМЕР_4 станом на сьогоднішній день. Листом від 24.07.2024 АТ "Сенс Банк" безпідставно відмовлено у наданні запитуємої інформації у зв`язку з тим, що така інформація, на думку банківської установи, містить банківську таємницю. Ураховуючи вищезазначене, представник позивача зазначає, що позивач не має можливості подати доказ, який просить витребувати. Невжиття заходів забезпечення позову таких як витребування доказів може істотно ускладнити ефективний захист, поновлення порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, а процесуальний механізм забезпечення доказів шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено.

Сторона позивача у судовому засіданні підтримала вищевказану заяву у повному обсязі з підстав, викладених у заяві, просила її задовольнити. Крім цього, представник позивача - адвокат Ножовнік О.І. зазначила, що сторона позивача не може зібрати докази та отримати запитувану інформацію самостійно, тому просить суд витребувати докази, з яких можливо буде ідентифікувати особу відповідача. Також, представник позивача - адвокат Меркулова Л.А. зазначила, що завданням суду є сприяти стороні у справі, якщо така сторона не може самостійно надати докази.

Сторона відповідача у судове засідання не з`явились, про день та час розгляду справи повідомлялася. При цьому, в матеріалах справи міститься клопотання представника відповідача - адвоката Савченко Т.В. від 30.05.2024, в якому представник відповідача просить здійснювати розгляд справи за відсутності відповідача та його представника.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали, вважає, що в задоволенні заяви слід відмовити, виходячи з наступного.

За змістом норм ч.ч.1-3 ст.116 ЦПК України суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Згідно із вимог п.п. 4,5 ч. 1 ст. 117 ЦПК України у заяві про забезпечення доказів повинні бути вказані докази, забезпечення яких є необхідним, а також обставини, для доказування яких вони необхідні, а також обґрунтування необхідності забезпечення таких доказів.

Отже, забезпечення доказів - це вжиття судом заходів, направлених на закріплення і збереження доказів. Підставою забезпечення доказів є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим збирання чи подання доказів або засіб доказування може бути втрачений.

Забезпечення доказів - це оперативне закріплення у встановленому цивільним процесуальним законом порядку відомостей про факти, яке вчиняється суддею з метою використання їх як доказів при розгляді та вирішенні цивільних справ у суді. Забезпечення доказів у жодному випадку не можна ототожнювати із їх дослідженням або оцінкою. Єдина мета забезпечення доказів це їх фіксація для забезпечення можливості їх дослідження та оцінки при подальшому розгляді справи.

Розглядаючи заяву про забезпечення доказів, суд має з урахуванням обґрунтування необхідності забезпечення доказів пересвідчитися, зокрема, в тому, що зволікання з цим питанням поставить під загрозу можливість подання доказів у майбутньому (вони можуть бути знищені, пошкодженні, витратити свою доказову цінність тощо).

Системний аналіз норм статей 116 та 117 ЦПК України дає підстави вважати, що необхідність забезпечення доказів виникає, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеній 26.11.2019 у справі №401/1824/17.

Слід зауважити, що процесуальний механізм забезпечення доказів, зокрема шляхом їх витребування, призначений для того, щоб отримати/зберегти ті докази, щодо яких існують достатні підстави вважати, що з часом їх може бути безповоротно втрачено. Тобто забезпечення доказів це механізм не лише здобути докази, які стосуються предмета доказування і мають значення/потрібні для вирішення справи, а й насамперед запобігти їх імовірній втраті у майбутньому. Щодо останнього, то ризик такої втрати повинен ґрунтуватися на об`єктивних фактах і тільки в сукупності усіх наведених умов суд може вжити заходів для забезпечення доказів. Такий правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 03 липня 2019 року у справі № 901/845/18.

Разом з тим, заяву про забезпечення доказів, подану в порядку статей 116-117 ЦПК України, слід відрізняти від клопотання про витребування доказів, яке може бути подане учасником справи відповідно до статті 84 ЦПК України, оскільки вони є різними за своєю правовою природою.

Більш того, потрібно розрізняти витребування доказів як спосіб забезпечення доказів, що в майбутньому можуть бути втрачені або їх подання виявиться ускладненим (статті 116-119 ЦПК України), та витребування доказів як допомогу суду особам, котрі беруть участь у справі, у поданні відповідно доказу, який неможливо отримати самостійно (стаття 84 ЦПК України).

Суд при вирішенні питання про забезпечення доказів має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення доказів; забезпечення збалансованості прав та інтересів сторін; наявності взаємозв`язку між забезпеченням доказів, витребуванням певної інформації, і предмету позовних вимог, а також запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб учасників даного судового процесу, а також те, що є наявні підстави вважати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Ці обставини суд вважає істотними і необхідними для забезпечення доказів.

Крім того, на переконання суду, під час розгляду заяви про забезпечення доказів шляхом їх витребування мають бути наявні підстави вважати, що відповідні документи перебувають або можуть перебувати у володінні відповідної фізичної або юридичної особи з метою дієвості такого заходу, оскільки ухвала про забезпечення доказів шляхом їх витребування є виконавчим документом та виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень (ч. 11 ст. 118 ЦПК України).

Надавши оцінку заяві про забезпечення доказів з урахуванням викладених у ній обставин, суд дійшов висновку, що заява не відповідає критеріям, визначеним у ч.1 ст. 116 ЦПК України, оскільки не містить обґрунтування наявності реальних ризиків чи загроз того, що докази, про забезпечення яких порушує питання сторона позивача, можуть бути втрачені або їх збирання або подання стане згодом неможливим чи утрудненим.

Сама по собі необхідність витребування документів, які сторона позивача не може отримати, не є достатньою підставою для забезпечення доказів шляхом їх витребування.

За таких обставин доводи сторони позивача про те, що не вжиття заходів забезпечення доказів може призвести до втрати доказів не є належним чином мотивованими, ґрунтуються на припущеннях.

При цьому, відсутні документи, з яких випливає, що вказані юридичні особи мають у своєму володінні запитувану інформацію.

Крім того, суд звертає увагу, що у поданому 28.08.2024 клопотанні про встановлення додаткового строку для подання доказів та витребування інформації представник позивача - адвокат Меркулова Л.А. зазначала, що отримати інформацію стосовно власника зазначеного мобільного номеру не має можливості, оскільки, як повідомив оператор мобільного зв`язку, зазначений номер телефону не є контрактним, тому дані про власника відсутні.

З огляду на вищевикладене, ураховуючи, що заява, яка розглядається, не містить жодного обґрунтування про існування підстав припускати, що докази можуть бути втрачені або їх збирання або подання стане згодом неможливим чи утрудненим, при цьому самі по собі доводи заявника про те, що означені докази необхідні для належного доведення обставин, викладених у позовній заяві, не є підставою для забезпечення доказів у порядку, визначеному ст. 116 ЦПК України, суд вважає, що у задоволенні заяви представника позивача, слід відмовити.

Керуючись статтями 116, 117, 118, 260, 261, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Ножовнік О.І. про забезпечення доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з моменту її проголошення суддею.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали суду складено 16.09.2024.

Суддя М.М. Ткач