Справа № 636/4602/20
УХВАЛА

"27" листопада 2024 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: судді Губської Я.В., при секретарі Веремійчик Р.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про стягнення суми боргу за договором позики, визнання недійсним договору купівлі продажу, визнання недійсним договору про встановлення довірчої власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про визнання договору купівлі продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Київського районного суду м. Харкова перебуває вищезазначена цивільна справа про стягнення суми боргу за договором позики, визнання недійсним договору купівлі продажу, визнання недійсним договору про встановлення довірчої власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (за основним позовом) та про визнання договору купівлі продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння (за зустрічним позовом).

28.11.2022 підготовче провадження у справі закінчено, справу призначено до розгляду по суті в судове засідання.

12.01.2022 представником відповідача ОСОБА_4 за первісним позовом разом із відзивом подано до суду клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, з приводу належності підпису ОСОБА_5 у повідомленні-вимозі, на договорі позики та розписці від 25.04.2020 яке підлягає вирішенню.

20.11.2024 представником відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 ОСОБА_6 на адресу суду подано клопотання про призначення почеркознавчої експертизи з приводу належності підпису ОСОБА_5 у довіреності від 22.12.2020.

Представник відповідача на обґрунтування вказаного клопотання посилається на те, що підписання ОСОБА_5 цих документів стосується предмету доказування у справі.

В судове засідання позивач, представник позивача за первісним позовом не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи за їх відсутності.

Представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_4 адвокат Летючий В.Л. в поданій до суду заяві проти задоволення даного клопотання не заперечував, однак у разі надання ОСОБА_6 чи ОСОБА_2 вільних та умовно-вільних зразків підпису померлого ОСОБА_5 в кількості, достатній для проведення експертизи. Інші відповідачі, позивачі за зустрічним позовом до суду в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, клопотань з приводу розгляду справи та клопотання про призначення експертизи не надали.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупністю таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів з цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи (ч. 1 ст. 104 ЦПК України).

Пунктом 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 № 5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» визначено: за заявою осіб, які приймають участь у розгляді справи, суд призначає судову експертизу, якщо необхідність її проведення обумовлена обставинами справи і поданими сторонами доказами (тобто, при наявності належного обґрунтування підстав для проведення судової експертизи).

Висновок судового експерта та інформація, яка міститься у ньому, не має для суду наперед встановленого значення, а є лише одним із доказів, які суд досліджує, надає оцінку за внутрішнім переконанням та враховує при вирішенні справи. Результат оцінки судом висновку судового експерта відображається у рішенні, в якому наводяться мотиви його прийняття або відмови у прийнятті.

Згідно ст.105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін,якщо у справі необхідно встановити: характері ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Підстав для обов`язкового призначення експертизи згідно вимог ст. 105 ЦПК України судом не вбачається, також суд зазначає, що клопотання представником ОСОБА_7 заявлено після закриття підготовчого провадження у справі, без будь-якого пояснення пропуску процесуального строку, клопотання щодо його поновлення, а також обґрунтування необхідності призначення експертизи.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Вимоги частини п`ятої зазначеної статті зобов`язують суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною другою статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Враховуючи наведені обставини, стадію судового розгляду, предмет та підстави позову та відсутність на даний момент оцінки щодо кожного доказу з точки зору їх належності, всебічності, повноти й об`єктивності, відсутність обґрунтованих підстав для призначення експертизи, наявності перешкод отримання зразків для дослідження від померлого відповідача ОСОБА_5 , який у заяві про визнання позову від 08.02.2021 на позов та зустрічному позові стверджував про власноручне підписання договору позики, розписки, довіреності, суд приходить до висновку, що клопотання представників відповідачів за первісним позовом про призначення почеркознавчої експертизи цих документів є необґрунтованим та безпідставним і таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 49,12, 78, 102-105, 174, 260-261 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотань про призначення почеркознавчої експертизи по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про стягнення суми боргу за договором позики, визнання недійсним договору купівлі продажу, визнання недійсним договору про встановлення довірчої власності, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 ) про визнання договору купівлі продажу недійсним та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Суддя :