Справа № 201/7715/24
Провадження № 2/0203/1673/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.09.2024 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Єдаменко С.В.,

при секретарі Пархоменко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

26 червня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с.2-6) Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 липня 2024 року дану позовну заяву було передано за підсудністю до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська. (а.с.28)

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачка є онукою ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Все належне на момент смерті її дідусю майно він заповів їй. Після смерті її дідуся, а саме 20 червня 2024 року позивачка звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_3 20 червня 2024 року нотаріус своєю постановою відмовив позивачці у вчиненні нотаріальної дії (видачі свідоцтва про право на спадщину) оскільки нею пропущений строк для прийняття спадщини. Шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини позивачкою було пропущено внаслідок її хвороби та хвороби її дітей. У зв`язку з вищевикладеним позивачка просила встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини. (а.с.2-6)

З урахуванням того, що згідно ст.32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу. Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 26 серпня 2024 року відкрито провадження у справі, призначено її до судового розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін. (а.с.36)

В підготовчому засіданні 16 вересня 2024 року за участю позивачки, її представника та відповідача було ухвалено долучити відповідь приватного нотаріуса до матеріалів справи. Оскільки всі дії з підготовки справи до розгляду в судовому засіданні були виконані 16 вересня 2024 року ухвалою суду було закрито підготовче провадження у даній цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 25 вересня 2024 року. (а.с.а.с.46, 47-48)

В судовому засіданні 25 вересня 2024 року за участю позивачки, її представника та відповідача було розпочато розгляд справи по суті, з`ясовано думку сторін щодо позовної заяви, досліджено письмові докази та оголошено перерву до 30 вересня 2024 року для підготовки до судових дебатів. (а.с.52-53)

В судовому засіданні 30 вересня 2024 року було завершено розгляд справи по суті.

Позивачка та її представник у судове засідання не з`явились, від позивачки надійшла заява про розгляд справи за її відсутності та відсутності її представника, в якій вона просить задовольнити позовні вимоги. (а.с.56)

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій він не заперечує проти задоволення позовних вимог. (а.с.57)

Враховуючи, що сторони у судове засідання не з`явились, справа розглянута без фіксування судового засідання технічними засобами, згідно ч.2 ст.247 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачка ОСОБА_1 (до шлюбу ОСОБА_4 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 , являється по батьківській лінії онукою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 05 травня 1969 року (актовий запис № 407) та копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 14 листопада 1986 року (актовий запис № 1797). (а.с.а.с.12, 13)

25 червня 2010 року позивачка уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінили дошлюбне прізвище « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 », що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 25 червня 2010 року (актовий запис № 362). (а.с.16)

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 05 травня 1969 року (актовий запис № 407). (а.с.13)

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 від 13 грудня 2023 року (актовий запис № 1748). (а.с.17)

На момент смерті ОСОБА_3 був зареєстрований та мешкав за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.15)

За життя ОСОБА_3 залишив заповіт на ім`я позивачки ОСОБА_1 на своє спадкове майно від 12 жовтня 2010 року, зареєстрований в реєстрі за № 9-880, посвідчений державним нотаріусом Першої дніпропетровської державної нотаріальної контори Басуєвою В.І. (а.с.18)

20 червня 2024 року ОСОБА_1 подала приватному нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу Восковець О.О. заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3

20 червня 2024 року, за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 , нотаріус постановою відмовив у відкритті спадкової справи, оскільки спадкоємцем пропущений строк для прийняття спадщини. (а.с.19)

Шестимісячний строк, встановлений для прийняття спадщини позивачкою було пропущено.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини сплинув 11 червня 2024 року.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Така позиція висловлена Верховним Судом України при розгляді справи № 6-1486цс15 у постанові від 04.11.2015 року та при розгляді 26.09.2012 року справи № 6-85цс12.

Згідно ст.1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Разом з тим, ч.3 ст.1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Такі висновки відображено Верховним судом України в постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18.

Також, Верховним Судом України визначено правову позицію по аналогічній категорії справ. Так в Постанові ВСУ від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17 зазначено, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Так зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду 13.03.2020 р. у постанові у справі № 314/2550/17.

Позивачка пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивачка із 07 червня 2024 року перебувала на лікуванні, що підтверджується консультативним висновком лікаря-кардіолога від 07.06.2024 р., в якому зазначено діагноз «гіпертонічна хвороба І, 2 ступ, СС ризик помірний. Кризовий перебіг з 07.06.2024. СН 0. Хронічний пієлонефрит, фаза нестійкої ремісії» (а.с.23), а також з 05.06.2024 по 20.06.2024 хворіли її діти на вітряну віспу, що підтверджується медичною довідкою від 21.06.2024 р. (а.с.22), у зв`язку з чим позивачка не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини у визначений законом строк.

Як зазначено вище, внаслідок її хвороби та хвороби її дітей, позивачка не мала можливості своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті свого дідуся. Отже, з огляду на це та враховуючи незначний пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини (9 днів), суд вважає причину пропуску позивачки строку для подання заяви про прийняття спадщини поважною, а тому вважає за можливе встановити позивачці додатковий строк на звернення із такою заявою.

Судові витрати позивачки, які складаються зі сплаченого нею судового збору в розмірі 1 211 грн. 20 коп., на підставі ч.1 ст.141 ЦПК України, підлягають стягненню з відповідача. Однак, враховуючи волевиявлення позивачки, судовий збір з відповідача на її користь не стягується.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1216, 1217, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.4, 10, 76-81, 141, 247, 259, 263-265, 268, 274 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_2 ) додатковий строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який народився в м. Дніпропетровськ (наразі м. Дніпро), помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.273 ЦПК України.

Рішення суду може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня підписання його повного тексту.

Повний текст рішення складено 10.10.2024 р.

Суддя С.В. Єдаменко