печерський районний суд міста києва
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2024 року м. Київ

Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Гуртової Т. І.,

секретар судового засідання - Сірик М. А.,

з участю:

представника позивача: адвоката Донця Ю. Б.,

відповідача: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича, про визнання права власності на спадкове майно за законом,

УСТАНОВИВ:

І. Короткий вклад вимог позовної заяви

У серпні 2024 року ОСОБА_2 (далі також - позивач, ОСОБА_2 ) звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі також - відповідач, ОСОБА_1 ) з позовом, в кому просила визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 (далі також - ОСОБА_3 ) право приватної власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 65,70 кв. м.

В обґрунтування позову вказано, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 (далі також - ОСОБА_4 ), після смерті якої відкрилась спадщина, до складу якої входила квартира АДРЕСА_1 .

За життя ОСОБА_4 склала заповіт на користь ОСОБА_5 (далі також - ОСОБА_5 ) та відповідача. ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто раніше ОСОБА_4 , а тому втратив право на спадкування за заповітом і спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 за законом став її чоловік ОСОБА_3 , який прийняв спадщину, подавши нотаріусу 16.11.2020 відповідну заяву. Не зважаючи на те, що ОСОБА_3 не звертався до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину за законом, він в силу закону став власником 1/2 частини квартири.

ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 помер, не залишивши заповіту. Спадкоємцем першої черги після його смерті є позивач. Нотаріус відмовив їй у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом у зв`язку із відсутністю оригіналів правоустановлуюючих документів про належність квартири ОСОБА_3 , що і стало підставою для звернення до суду з позовом.

ІІ. Процесуальні дії суду та заяви (клопотання) учасників справи

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.08.2024 матеріали позовної заяви було передано для розгляду судді Гуртовій Т. І.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 26.08.2024 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено справу до розгляду і підготовче засідання на 23.09.2024.

У підготовче судове засідання 23.09.2024 з`явився представник позивача - адвокат Донець Ю. Б. Відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не з`явилися, про дату та час судового засідання були повідомлені належно. У зв`язку з неявкою відповідача та третьої особи розгляд справи було відкладено.

У підготовче судове засідання 21.10.2024 представник позивача, адвокат Донець Ю. Б., подав заяву про витребування доказів та про закриття підготовчого засідання. Відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у судове засідання не прибули, про дату та час судового засідання були повідомлені належно.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.10.2024 витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В. М. копію спадкової справи.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 21.10.2024 закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті на 13.12.2024.

08.11.2024 відповідач ОСОБА_1 отримала в приміщенні суду копію позовної заяви з додатками, ухвали про відкриття провадження та повістку.

03.12.2024 від третьої особи, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В. М., надійшла копія спадкової справи після смерті ОСОБА_3 .

Окрім позовної заяви, сторони не подавали інших заяв по суті справи.

У судовому засіданні від 13.12.2024 представник позивача, адвокат Донець Ю. Б., позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у судове засідання не прибула, про дату та час судового засідання була повідомлена належно.

Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справу, суд видалився до нарадчої кімнати, по виходу з якої проголосив вступну та резолютивну частину рішення.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , актовий запис № 15643, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 , виданого Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції м. Київ) 12.10.2020.

ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації державного житлового фонду заводу «Арсенал» 02.10.1996 (розпорядження № 1771), зареєстрованого в Бюро 08.10.1996 за реєстровим № 2625, належала квартира за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується відповіддю КП КМР «КМ БТІ» від 27.02.2024.

За життя ОСОБА_4 склала заповіт від 11.06.1998, серії ААО № 512491, посвідчений державним нотаріусом Шостої київської державної нотаріальної контори Прудь Н. В., реєстровий номер 6у-1123. Відповідно до вказаного заповіту ОСОБА_4 заповіла все своє майно ОСОБА_5 та ОСОБА_1 у рівних частинах, іншого заповіту складено не було.

Після її смерті відкрилась спадщина, до складу якої входила квартира АДРЕСА_1 . Спадкова справа № 24/200 була відкрита приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войтовським В. С.

Спадкоємець ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копію свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_2 , виданим відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві 17.11.2019.

30.09.2020 ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В. С. із заявою про прийняття спадщини після померлої тітки ОСОБА_4 . У заяві вказувала, що інший спадкоємець, ОСОБА_5 , помер до відкриття спадщини.

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Войтовським В. С. була відкрита спадкова справа № 24/200.

Постановою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В. С. від 30.03.2021 було відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на її ім`я на 1/4 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 після смерті ОСОБА_4 у зв`язку із відсутністю оригіналу зареєстрованого у встановленому порядку правовстановлюючого документу на нерухоме майно, необхідного для оформлення права на спадщину.

Постановою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Войтовського В. С. від 29.10.2021 було відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на її ім`я на 1/4 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 після смерті ОСОБА_4 у зв`язку із відсутністю оригіналу зареєстрованого у встановленому порядку правовстановлюючого документу на нерухоме майно, необхідного для оформлення права на спадщину.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 21.09.2023 у справі № 757/63102/21-ц задоволено позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський В. С., про визнання права власності на спадкове майно за заповітом.

Визнано за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_4 право приватної власності на 1/2 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 . Здійснено розподіл судових витрат.

Додатковим рішенням Печерського районного суду м. Києва від 20.12.2023 у справі № 757/63102/21-ц реквізити квартири доповнено відомостями про загальну площу, а саме 65,70 кв.м.

З 19.02.2016 спадкодавець ОСОБА_4 перебувала в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 , актовий запис 185, що підтверджується копію свідоцтва про шлюб Серія НОМЕР_3 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві 19.02.2016.

Позивач ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_4 .

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис 49, що підтверджується копією свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_5 , виданого Печерським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 08.02.2024.

Після його смерті приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем В. В. відкрита спадкова справа № 05/2024.

11.03.2024 ОСОБА_2 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В. В. із заявою про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_3 .

Постановою Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача В. В. від 23.07.2024 було відмовлено ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальної дії, а саме, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на її ім`я після смерті її сина ОСОБА_3 у зв`язку із відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів щодо належності майна спадкодавцеві.

21.08.2024 ОСОБА_2 звернулась до суду з указаним позовом.

IV. Релеванті джерела права

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст. 1217 ЦК України).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ст. 1222 ЦК України).

За ч. 1 ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті (ч. 1 ст. 1223 ЦК України).

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).

За положеннями ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1); спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч. 3); незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5).

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Статтею 1297 ЦК України встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Виникнення у спадкоємця права на спадщину, яке пов`язується з її прийняттям, як майнового права, зумовлює входження права на неї до складу спадщини після смерті спадкоємця, який не одержав свідоцтва про право на спадщину (статті 1296, 1297 ЦК) та не здійснив його державної реєстрації (ст. 1299 ЦК).

Пунктом 23 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7 роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до п. 4.15 п. 4 гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно.

Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Як визначено у ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також в разі втрати ним документа, що засвідчує його право власності.

V. Мотиви суду

За загальним правилом, встановленим ст. 1222 ЦК України, спадкоємцем за заповітом може бути тільки живий спадкоємець, тому у разі смерті спадкоємця за заповітом, який помер раніше спадкодавця, належна йому частина спадщини умовно виключається із заповіту та право на цю частку переходить до спадкоємців померлого за законом.

Отже, оскільки спадкоємець за заповітом, ОСОБА_5 , помер до смерті спадкодавця ОСОБА_4 , то він утратив право спадкування за заповітом і спадкоємцем замість нього став чоловік ОСОБА_4 - ОСОБА_3 , як спадкоємець першої черги за законом, оскільки інших спадкоємців першої черги не було.

ОСОБА_3 прийняв спадщину після смерті дружини ОСОБА_4 , подавши відповідну заяву від 16.11.2020 Приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Войтовському В. С.

Отже, станом на 16.11.2020 спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 були ОСОБА_3 та відповідач у справі, ОСОБА_1 .

При цьому, ОСОБА_3 не звертався до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину за законом, однак, незалежно від цього, в силу закону від став власником 1/2 частини квартири.

Це підтверджується правовим висновком Верховного Суду у постанові від 15.07.2020 у справі № 355/340/17-ц, відповідно до якого у спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 Цивільного кодексу України. Спадкоємець, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а документом для підтвердження права власності на спадкове майно є свідоцтво на спадщину, отримане в установленому законодавством порядку. Проте відсутність реєстрації права власності відповідно до Закону України «Про реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» не зумовлює позбавлення особи прав користування та володіння належним їй на праві власності майном.

Оскільки ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , заповіту не залишив, тому спадкоємцем першої черги після його смерті стала його мати ОСОБА_2 , яка була єдиним спадкоємцем першої черги.

ОСОБА_2 подала нотаріусу заяву про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_6, однак приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач В. В. відмовив їй у зв`язку з відсутністю оригіналів документів, необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину, а саме правовстановлюючих документів щодо належності квартири ОСОБА_3 , який такий документ за життя не отримав.

З наданої приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем В. В. копії спадкової справи зазначені позивачем обставини знаходять своє підтвердження.

Окр ім цього, відповідач у справі, ОСОБА_1 , також захистила своє право на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 65,70 кв. м., у судовому порядку, оскільки приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Войтовський В. С. також відмовив їй у видачі свідоцтва про право на спадщину, мотивуючи це тим, що був відсутній правовстановлюючий документ, що підтверджував право власності померлої ОСОБА_4 на квартиру, а саме оригінал свідоцтва про право власності на житло, виданий органом приватизації державного житлового фонду Заводу «Арсенал» 02.10.1996 згідно з розпорядженням № 1771 від 02.10.1996, зареєстрованого у Київському міському бюро технічної інвентаризації 08.10.1996, запис у реєстрі № 2625. Єдиним підтвердженням наявності права власності у ОСОБА_4 на квартиру була довідка КВ-2020 № 30463 від 09.10.2020 Київському міському бюро технічної інвентаризації про те, що право власності зареєстроване, однак, цього не було достатньо.

ОСОБА_1 звернулася до Печерського районного суду м. Києва з позовною заявою про визнання права власності на спадкове майно за заповітом і суд її позов задовольнив, що відображено у рішенні від 21.09.2023 у справі № 757/63102/21-ц та додатковому рішенні від 20.12.2023 у цій справі. Рішення та додаткове рішення набрали законної сили та ОСОБА_1 зареєструвала на своє ім`я право власності на 1/2 частину квартири, що вбачається з Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

У той же час, інша 1/2 частина квартири не має зареєстрованого власника, водночас позивач ОСОБА_2 вважає, що має право на неї у порядку спадкування за законом.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку, що ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 , а пізніше позивач, ОСОБА_2 , після смерті ОСОБА_3 почергово стали власниками 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 65,70 кв. м.

Однак, відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру перешкодила нотаріусу видати ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом.

Не зважаючи на відсутність правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1 , суд вважає первинне право власності на неї ОСОБА_4 доведеним наявними у справі доказами.

Водночас, суд доходить висновку, що право ОСОБА_2 на 1/2 частину квартири доводиться зібраними доказами у справі, відтак, зважаючи на вичерпання механізмів позасудового врегулювання, це право повинно бути захищене судом у вигляді визнання права власності на спадкове майно за законом.

Доводи відповідача ОСОБА_1 щодо її права на 1/2 частину квартири за правом представлення не знайшли свого підтвердження та не відповідають вимогам ст. 1266 ЦК України щодо її застосування.

Отже, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_2 обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. 321, 392, 1216, 1217, 1222, 1233, 1235, 1268, 1296 ЦК України, ст. 3-5, 7-13, 17, 43, 49, 76-81, 137, 258, 259, 280, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рогача Вадима Вікторовича, про визнання права власності на спадкове майно за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 право приватної власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , загальною площею 65,70 кв. м.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги на рішення подаються учасниками справи до Київського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення буде складено та проголошено 23.12.2024 о 08:00 год.

Реквізити учасників справи:

Позивач - ОСОБА_2 : ІНФОРМАЦІЯ_4 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_3 .

Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_7 , адреса: АДРЕСА_4 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач Вадим Вікторович, адреса: АДРЕСА_5 .

Повне судове рішення складено 23.12.2024.

Суддя Тетяна Гуртова