Гребінківський районний суд Полтавської області
___________________________________________________________________________________
Справа №: 528/296/24
Провадження № 2-о/528/21/24
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

21 травня 2024 року м. Гребінка

Гребінківський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Вітківського М.О.,

при секретарі Коваленко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гребінка без проведення технічної фіксації судового процесу в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення,-

в с т а н о в и в:

Представник заявника адвокат Чумарний Анатолій Іванович звернувся до Гребінківського районного суду Полтавської області з вказаною заявою, якою просить суд: встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Гребінкіським РВ УМВС України в Полтавській області від 01.10.1998 року) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Горішні Плавні Полтавської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Горішньоплавнівським міським відділом ДРАЦС ГТУЮ Полтавської області), як дочки та матері.

В обґрунтування заяви вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати заявника, ОСОБА_2 .

З метою перерахунку пенсії переходу на інший вид пенсії, а саме по втраті годувальника, заявник звернулася до Пенсійного фонду України із відповідною заявою. Втім, заявником було отримано Рішення про відмову у перерахунку пенсії № 72 від 19.10.2023. У вищевказаному рішенні вказано, що в поданих заявником документах виявлено розбіжність в прізвищі, яке зазначено в свідоцтві про смерть серії НОМЕР_2 ( ОСОБА_3 ) та прізвищі, зазначеному в довідці про реєстрацію шлюбу 26.06.1980 ( ОСОБА_4 ). Таким чином, не підтверджується правовстановлюючими документами факт споріднених стосунків між заявником і її матір`ю. У зв`язку з цим, у заявника виникла необхідність звернутися до суду із заявою про встановлення юридичного факту родинних відносин між нею і ОСОБА_2 . Після набрання відповідним рішенням суду законної сили, яким будуть встановлені родинні відносини, заявник зможе звернутися із заявою до Пенсійного фонду України з метою проведення перерахунку пенсії.

Зазначає, що в даному випадку, при реєстрації факту народження заявника, в її свідоцтві про народження, ПІБ в графі «мати» було записано російською мовою « ОСОБА_5 ». Разом з тим, 06.07.1979 р. мати заявника, ОСОБА_5 одружилася з ОСОБА_6 . Після реєстрації шлюбу її прізвище стало ОСОБА_4 . У свідоцтві про розірвання шлюбу матері заявника та її чоловіка їх прізвище російською мовою було зазначено « ОСОБА_7 , ОСОБА_7 ». Тому в паспорті громадянина України, пенсійному посвідченні та у свідоцтві про смерть матері заявника зазначене прізвище ОСОБА_3 .

Вказані помилки у написанні прізвищ у вищевказаних правовстановлюючих документах, враховуючи дату їх складання та подальшу реорганізацію установ, що їх видавали, виправити в позасудовому порядку не можливо, а тому, у заявника виникла необхідність звернутися до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

08 квітня 2024 року до суду надійшла відповідь Відділу ведення реєстру територіальної громади та реєстрації місця проживання громадян виконавчого комітету Гребінківської міської ради, згідно якої встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.20).

Ухвалою судді Гребінківського районного суду Полтавської області від 08.04.2024 року відкрито окреме провадження у справі та призначено до розгляду на 06.05.2024 о 11-00 год., з викликом сторін. (а.с.21,22).

21.05.2024 року в судове засідання заявник та її представник адвокат Чумарний А.І. не з`явились, вони належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, через канцелярію суду представник заявника подав заяву в якій заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини та докази викладені в заяві, просив розгляд справи провести без їх участі. (а.с.32).

Представник заінтересованої особи - Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Довгопола Т., надіслала суду заяву про розгляд справи без участі в якій зазначає, що просить розгляд справи провести без участі представника заінтересованої особи, не заперечують проти задоволення вимог заяви. (а.с.27).

Згідно ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки сторони не з`явилися в судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи в межах наданих письмових доказів, прийшов до висновку, що вимоги заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, підлягають задоволенню.

Судом встановлено, що заявник ОСОБА_8 є рідною донькою померлої ОСОБА_2 , про що свідчить копія свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 17.07.1970 року, актовий запис про народження №167 від 11.07.1971 року, що видане Комсомольським бюро ЗАГС м. Кременчука Полтавської області. (а.с.9).

09.11.1991 року між заявником ОСОБА_9 та ОСОБА_10 укладено шлюб, про що свідчить відповідне свідоцтво про укладення шлюбу, видане Гребінківським райвідділом ЗАГС Полтавської області, актовий запис №120. Прізвище після укладення шлюбу ОСОБА_11 . (а.с.9).

Відповідно до Витягу з ДРАЦС громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища №37 від 20.10.2023, 06.07.1979 року мати заявника ОСОБА_12 одружилася з ОСОБА_6 , та змінила прізвище на ОСОБА_4 . (а.с.11,11 зворот).

У свідоцтві про розірвання шлюбу серії НОМЕР_4 , виданого ІНФОРМАЦІЯ_4 , актовий запис №95, шлюб між « ОСОБА_13 » та « ОСОБА_14 », розірвано, прізвище матері заявника після розірвання шлюбу « ОСОБА_7 » (документ видано російською мовою). (а.с.12).

Згідно копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_5 , пенсійного посвідчення серії НОМЕР_6 , та у свідоцтві про смерть матері заявника серії НОМЕР_2 , прізвище матері заявника вказано ОСОБА_3 . (а.с.13,14).

Рішенням про відмову у перерахунку пенсії № 72 від 19.10.2023р, виданим відділом перерахунків пенсій №3 управління пенсійного забезпечення надання страхових виплат, соціальних послуг, житлових субсидій та пільг головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області, відмовлено у перерахунку пенсії заявнику ОСОБА_1 .

У вказаному рішенні зазначено, що в поданих заявником документах виявлено розбіжність в прізвищі, яке зазначено в свідоцтві про смерть серії НОМЕР_2 ( ОСОБА_3 ) та прізвищі, зазначеному в довідці про реєстрацію шлюбу 26.06.1980 року ( ОСОБА_4 ). (а.с.15).

Заявник не може реалізувати своє право на оформлення пенсії по втраті годувальника, оскільки не може підтвердити правовстановлюючими документами свої родинні стосунки із померлою матір`ю.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, у тому числі про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Статтею 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, які розглядаються судом, зокрема згідно п. 1 ч. ч. 1вказаної статті суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно вимог п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

За правилами п. 7 вказаної постанови суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного суду викладених у Постанові від 18.01.2024 року у справі № 560/17953/21, справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян, належать до юрисдикції цивільного суду. Чинне законодавство не передбачає іншого судового порядку підтвердження факту, що має юридичне значення, окрім як розгляд відповідних справ за правилами цивільного судочинства.

Також Велика Палата ВС звернула увагу на неефективність підходу до визначення юрисдикційності спорів про встановлення юридичних фактів у судовому порядку залежно від мети звернення та наявності в заявника певних цивільних прав та обов`язків чи виникнення публічно-правових спорів із суб`єктами владних повноважень. Адже це не сприятиме належному способу захисту порушеного права заявника, бо призведе до необхідності доказування одних і тих же обставин, подій та фактів при кожному зверненні до судів різних юрисдикцій.

Згідно ч.1. ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно приписів ст. 12, ч. 1, 5-7 ст. 81, ч. 1 ст. 89 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанова ВС від 02.10.18 у справі № 910/18036/17).

Практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішеннях «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року, «Коробов проти України» від 21.10.2011 року, яка відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосовуванню судами як джерело права, вказано, що суд, при оцінці доказів, керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом», таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Статтею 16 цього Кодексу встановлено право особи звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права.

Із досліджених судом доказів встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідною дочкою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Горішні Плавні Полтавської області.

За таких обставин, враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані заявником докази, приймаючи до уваги їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, враховуючи правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, та беручи до уваги ту обставину, що заявниця позбавлена можливості у досудовому порядку вирішити заявлене питання, а встановлення факту, що має юридичне значення, необхідне їй для оформлення права на пенсію по втраті годувальника, суд вважає, що є всі підстави для задоволення даної заяви.

Керуючись ст.ст.1-18, 76-81, 209-241, 259, 263-265, 268, 293, 294, 315-319, 354, 355 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Лубенському районі Полтавської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (паспорт серія НОМЕР_1 , виданий Гребінкіським РВ УМВС України в Полтавській області від 01.10.1998 року) та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , (яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Горішні Плавні Полтавської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Горішньоплавнівським міським відділом ДРАЦС ГТУЮ Полтавської області), як дочки та матері.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Складання повного тексту судового рішення відкласти не більше як на десять днів з дня закінчення розгляду справи, і визначити кінцеву дату складення повного судового рішення 31.05.2024 року.

Повний текст рішення складено 27.05.2024.

Суддя М. О. Вітківський