ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1731/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва під головуванням судді Осіпенко Л.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Слуговіни Ю.П.,

представник позивача - Старікова Є.О. ,

представника відповідача - Євсєєва В.В.,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до відповідача ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, а саме в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частку квартири загальною площею 45,3 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 .

Представник позивачки ОСОБА_2 адвокат Старіков Є.О. звернувся до суду із заявою про зміну предмету позову. В обґрунтування зазначив, що після ознайомлення зі змістом договору купівлі-продажу спірної квартири, у сторони позивача виникла необхідність змінити предмет позову. Так, у разі задоволення судом позовної заяви ОСОБА_2 , судом буде визнано за позивачкою право власності на 1/2 частку спільної однокімнатної квартири загальною площею 45,3 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас, рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 09.07.2024 по справі №753/9081/24, яке набрало законної сили, здійснено поділ іншого об`єкту спільного нерухомого майна сторін, а саме квартири АДРЕСА_2 .

Таким чином, у разі задоволення схожого позову у даній справі може бути створена ситуація, при якій сторони матимуть два рішення суду про поділ майна подружжя, кожним з яких буде визнано за кожним з них право власності на 1/2 частку в обох квартирах, що є неподільними. Вказана конфліктна ситуація не лише не вирішить спір, а навпаки створить підґрунтя для виникнення подальших спорів між сторонами в майбутньому.

Таким чином, на думку позивача, з метою реального вирішення спору між сторонами доцільно поділити спільне майно подружжя таким чином, щоб кожній зі сторін дісталось по квартирі, з присудженням судом грошової компенсації різниці вартості тому з подружжя, кому у власність буде виділено меншу за вартістю квартиру.

З урахуванням викладеного, позивачка вважає за доцільне змінити предмет позову та, відповідно, формулювання позовних вимог таким чином, щоб у разі їх задоволення суд: - визнав за позивачкою право власності на однокімнатну квартиру, загальною площею 45,3 кв. м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; - визнав за відповідачем право власності на трикімнатну квартиру, загальною площею 113,2 кв. м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 ; - стягнув з відповідача на користь позивачки грошову компенсацію різниці у вартості квартир у розмірі 3 777 347,22 грн. На думку позивача, саме такий варіант поділу спільного майна подружжя забезпечить ефективне вирішення спору між сторонами та залишить з житлом кожного з них.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 адвокат Старіков Є.О. підтримав клопотання з підстав, викладених у ньому та просив задовольнити.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Євсєєва В.В. заперечував проти заявленого клопотання та зазначав, що неможливо ділити квартиру, яка вже поділена між подружжям іншим рішенням суду, оскільки вона не є спільним сумісним майном. Крім того, в даному випадку позивач змінює і предмет і підстави позову, що є недопустимим.

Заслухавши представників сторін, дослідивши заявлене клопотання, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Предметом позову є матеріально-правові вимоги позивача до відповідача, відповідно до яких суд має ухвалити рішення, а підставою позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що свідчить про обрання позивачем іншого, на відміну від первісно обраного, способу захисту порушеного права або його доповнення, у межах спірних правовідносин

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Разом з тим, позивач по суті ставить питання про нові позовні вимоги, змінюючи попередню вимогу про поділ майна, яка має відповідно іншу підставу позову (спосіб поділу майна), тобто нові обставини, що фактично є новим самостійним позовом.

Як вбачається з матеріалів заяви про зміну предмету позову, в провадженні Дарницького районного суду міста Києва вже перебувала цивільна справа №753/9081/24 про поділ майна подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а саме квартири загальною площею 45,3 кв. м., за адресою: АДРЕСА_1 . Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 09.07.2024, яке набрало законної сили, здійснено поділ вказаного об`єкту нерухомості по 1/2 частині квартири кожному з подружжя.

Таким чином, вказана квартира вже не є спільною сумісною власністю подружжя, а тому не підлягає повторному поділу.

З огляду на викладене, заява про зміну предмету позову не може бути прийнята до розгляду за позовом про поділ майна подружжя.

Керуючись ст. 49 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Відмовити у прийнятті до розгляду заяви представника позивачки ОСОБА_2 адвоката Старікова Євгена Олексійовича про зміну предмета позову.

Заяву про зміну предмета позову разом з додатками повернути представнику позивача.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення суддею.

Суддя: Осіпенко Л.М.