УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.,

за участю секретаря судового засідання Отруби В. В.,

представника відповідача ОСОБА_2.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Ковпаківського районного суду міста Суми з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 про відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Ковпаківського районного суду міста Суми від 04 листопада 2021 року вищевказану справу передано за підсудністю до Солом`янського районного суду міста Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30 листопада 2021 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 10 грудня 2021 року вказану позовну заяву залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали, 14 листопада 2022 року, позивачем надано до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою суду від 15 листопада 2022 року відкрито провадження у вказаній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 16 березня 2023 року о 12-30 год.

16 березня 2023 року судове засідання було відкладено у зв`язку з неявкою в судове засідання сторін по справі, відомості про належне повідомлення яких у суду були відсутні. Наступне судове засідання було призначене на 03 липня 2023 року о 14-30 год.

28 червня 2023 року відповідачем подано до суду відзив.

03 липня 2023 року судове засідання за участю представника відповідача було відкладено на 03 жовтня 2023 року о 12?30 год. у зв`язку з тим, що відповідачем було подано до суду відзив 28 червня 2023 року та в цей же день направлено позивачу, тобто на момент засідання у позивача ще не сплив строк на подання до суду відповіді на відзив, а в судове засідання він не з`явився.

03 жовтня 2023 року відбулось судове засідання за участю представника відповідача, за результатами якого ухвалою суду було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання не з`явився, про поважність причин неявки суд не повідомив. Наступне судове засідання було призначено на 05 лютого 2024 року об 11-00 год.

05 лютого 2024 року судове засідання за участю представника відповідача було відкладено у зв`язку з необхідністю надання стороною відповідача копії рішення суду. Позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, про поважність причин неявки суду невідомо. Наступне судове засідання призначено на 28 травня 2024 року об 11-00 год.

28 травня 2024 року позивач в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, що підтверджується довідкою про доставку судової повістки до його електронного кабінету, про поважність причин неявки суду не повідомив.

Представник відповідача в судовому засіданні заявив клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з неодноразовою неявкою позивача, та неможливістю розгляду справи по суті лише за навявними в матеріалах справи документами.

Вислухавши представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом установлено, що справа в провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває з листопада 2021 року.

За період розгляду справи, позивач, будучи повідомленим належним чином про дату, час та місце судових засідань, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, довідками про доставку документів до електронного кабінету, жодного разу не з`явився у призначені судові засідання.

Таким чином, двічі поспіль у судові засідання, які були призначені на 05 лютого 2024 року та 28 травня 2024 року позивач в судові засідання не з`явився. Будь-яких клопотань щодо розгляду справи у його відсутність чи відкладення розгляду справи з поважних причин до суду не подавав.

Згідно із статтею 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21), від 26 квітня 2023 року у справі № 758/14353/17 (провадження № 61-2650св23).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також той факт, що позивач протягом двох з половиною років перебування справи в провадженні на жодне з п`яти судових засідань не з`явився, про які повідомлявся належним чином, тобто двічі поспіль не з`явився у судові засідання, з клопотанням про розгляд справи у його відсутність не звертався, розгляд справи за відсутності позивача є неможливим з огляду на характер спірних правовідносин та з`ясування спірних питань щодо предмета спору, суд приходить до висновку про недобросовісне користування стороною позивача своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи, а тому зважаючи на повторну неявку позивача в судове засідання, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, остання має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

З огляду на викладене, керуючись статтями 13, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про відшкодування моральної шкоди залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна