СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2-н/759/754/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2024 року Суддя Святошинського районного суду м. Києва Бабич Н.Д., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Холд Лімітед» про видачу судового наказу за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

До суду 25.11.2024 р. надійшла вказана заява.

Дослідивши матеріали справи, приходджу до висновку, що вищезазначену цивільну справу необхідно передати до іншого суду виходячи з наступного.

Процесуальним законодавством передбачено наступні види підсудності: загальна (стаття 27 ЦПК України), альтернативна (стаття 28 ЦПК України), підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами (стаття 29 ЦПК України) та виключна (стаття 30 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим кодексом.

Позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. (Ч. 1 ст. 27 ЦПК України).

Як зазначено в заяві про видачу судового наказу місце проживання відповідача за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 5 ст. 165 ЦПК України у разі якщо боржником у заяві про видачу судового наказу вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суддя не пізніше двох днів з дня надходження такої заяви, крім випадків подання заяви про видачу судового наказу в електронній формі до боржника, який має офіційну електронну адресу, звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання фізичної особи - боржника.

Разом з цим, згідно ч.1 ст. 30 ЦПК України вимоги, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 638/1988/17 Верховний Суд зазначив, що житлово-комунальні послуги надаються за місцем знаходження нерухомого майна, а тому позови про стягнення заборгованості з їх оплати повинні пред`являтися за місцем знаходження цього майна за правилами виключної підсудності.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07 липня 2020 року у справі № 910/10647/18 вказала на те, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

У постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 Велика Палата Верховного Суду зробила висновок про те, що словосполучення "з приводу нерухомого майна" необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. Тому до спорів, предметом яких є стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, який укладений щодо користування нерухомим майном, поширюються норми про виключну підсудність.

Наведене свідчить, що вимоги про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги повинні розглядатись за правилами виключної підсудності за місцезнаходженням нерухомого майна.

Як вбачаєтьсяз матеріалів заяви про видачу судового наказу, послуга надавалась за адресою: АДРЕСА_2 , що юрисдикційно не відноситься до Святошинського району м. Києва.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 8 ст. 165 ЦПК України встановлено, що якщо за результатами розгляду отриманих судом відомостей про місцезнаходження боржника - юридичної особи або фізичної особи - підприємця буде встановлено, що заява про видачу судового наказу не підсудна цьому суду, суд не пізніше десяти днів з дня надходження заяви постановляє ухвалу про передачу заяви про видачу судового наказу разом з доданими до неї документами за підсудністю.

Таким чином, суд приходить до висновку, що справа не підсудна Святошинському районному суду м. Києва. і передає її для розгляду до Драбівського районного суду Черкаської області.

Керуючись ст. ст. 27, 28, 31, 162, 165ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Холд Лімітед» про видачу судового наказу за оплату житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 , - передати для розгляду до Драбівського районного суду Черкаської області (19801, м.Драбів Черкаської обл., вул.Шевченка, 13).

Відповідно до ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя Н.Д. Бабич