Справа № 362/4654/23
Провадження № 2/362/417/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

25 липня 2024 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

при секретарі - Сілецькій М.О.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 54 кв. м., житловою площею 30.1 кв.м. - в порядку спадкування після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Свої позовні вимоги позивач обгрунтовує тим, що постановою державного нотаріуса Першої Васильківської Державної нотаріальної контори Хоменка С.А. від 02.03.2023 р. № 135/02-14 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 на частку квартири АДРЕСА_2 оскільки неможливо визначити склад спадкового майна.

Постановою державного нотаріуса Першої Васильківської Державної нотаріальної контори Хоменка С.А. від 02.03.2023 р. № 136/02-14 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_2 оскільки неможливо визначити склад спадкового майна. Таким чином, неотримання ОСОБА_4 свідоцтва про право власності на 1/2 частку у спільному сумісному майні подружжя стало перешкодо у реалізації спадкових прав позивача, у зв`язку з чим він вимушений звернутися з вказаним позовом до суду.

В судове засідання представник позивача не з`явилася, подавши заяву про слухання справи без її участі, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, у встановлений судом строк відповідач не подав відзиву на позов, у зв`язку з чим суд вирішив розглянути справу на підставі наявних у справі доказів.

На підставістатті 280 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки представник позивача не заперечив проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. У зв`язку з цим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Васильків Київської області померла ОСОБА_3 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .

Позивач є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що стверджується свідоцтвом про народження НОМЕР_2 .

Після смерті матері відкрилась спадщина у виді квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала їй на підставі договору купівлі-продажу від 25.08.1992 р., посвідченого державним нотаріусом Васильківської державної нотаріальної контори Москалюк В.М. Договір зареєстровано в Фастівському БТІ 31.08.1992 р., що стверджується реєстраційним посвідченням.

Відповідно до архівної довідки та довідки щодо показників на квартиру від 12.04.2022 р., виданих КП КОР «Київське обласне бюро технічної інвентаризації», станом на 31.12.20212 р. квартира АДРЕСА_2 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_3 самочинного будівництва та перепланувань не виявлено. Загальна площа будівництва збільшена на 1.1 кв.м. за рахунок раніше не врахованої площі балкону.

За життя мати позивача склала заповіт, посвідчений 24.02.2005 р. нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області Леонук І.Б., яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона матиме право - заповіла ОСОБА_2 та ОСОБА_1 в рівних частинах кожному.

Чоловік померлої (батько позивача) - ОСОБА_4 відмовився від одержання обов`язкової частки у спадщині та подав заяву про видачу свідоцтва про право власності на частку у спільному сумісному майні подружжя (а саме на вищезазначену квартиру). Зазначене вбачається зі змісту постанови нотаріуса №135/02-14 від 02.03.2023 р. та підтверджується документами, що містяться в матеріалах спадкової справи до майна померлої ОСОБА_3 .

Згідно зі статтею 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту (стаття 61 СК України).

Здійснення подружжям права спільної сумісної власності регламентується статтею 63 СК України, згідно з якою дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпоряджання майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Частинами 1,2 ст.70 СК України встановлено, що у разі поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Відтак, враховуючи встановлену законом презумпцію рівності часток подружжя, зазначена квартира належала в рівних частках ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а саме по частині кожному.

Разом з тим, не отримавши за життя свідоцтво про право власності на частку у спільному сумісному майні подружжя, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 .

За життя ОСОБА_4 залишив заповіт від 28.12.2005 р., посвідчений нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області Леончук І.Б., яким все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, на момент його смерті заповів свої синам ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Постановою державного нотаріуса Першої Васильківської Державної нотаріальної контори Хоменка С.А. від 02.03.2023 р. № 135/02-14 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3 на частку квартири АДРЕСА_2 оскільки неможливо визначити склад спадкового майна.

Постановою державного нотаріуса Першої Васильківської Державної нотаріальної контори Хоменка С.А. від 02.03.2023 р. № 136/02-14 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після ОСОБА_4 на квартиру АДРЕСА_2 оскільки неможливо визначити склад спадкового майна.

Згідно зі ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом та за законом.

За нормою частини першої статті 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок, інші споруди, земельну ділянку є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до положень частини першої, третьої та п`ятої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом встановленого статтею1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Фактичний вступив управління або володіння будь-якою частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадкової маси.

За таких обставин, враховуючи, що зазначена квартира належала померлим ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в рівних частинах, а саме по частині кожному, позивач вчинив передбачені законом дії щодо прийняття спадщини, фактично прийняв її у спадщину, є єдиним спадкоємцем , який має право отримати спадщину після померлих батьків, вважаю наявними підстави для визнання за ним права власності на зазначену квартиру в порядку спадкування після смерті батька своїх батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , а тому, за таких обставин позовні вимоги є обгрунтованими та підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 15, 16, 328, 392, 1223, 1261, 1267, 1268, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст. 206 ч.4 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 54 кв. м. , житловою площею 30.1 кв.м. - в порядку спадкування після ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Заочне рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення його повного заочного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення або апеляційної скарги, якщо такі не було подано.

Суддя М.М.Ковбель