Провадження номер 2/205/1645/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 рік м. Дніпро

Ленінський районний суд м.Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Бізяєвої Н.О.

за участю секретаря судового засідання Бородавки А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Дніпро, в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила: розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрованого 24.04.1998 року Відділом реєстрації актів громадського стану виконкому Ленінської районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис №221.

В обґрунтування вимог позовної заяви зазначає, що 24.04.1998 р. вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 . Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Шлюбні стосунки між ними фактично припинені з липня 2023 року, внаслідок несумісності харакетрів, різних поглядів на веденя господарства, втрачення почуття кохання та поваги. Шлюб носить формальний характер.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від 19.01.2024 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

В судове засідання позивач не з`явилась, матеріали справи містять заяву, в якій позовні вимоги про розірвання шлюбу підтримує та просять їх задовольнити, провести розгляд справи без участі позивача. Судові витрати залишити на позивача, прізвище « ОСОБА_3 » не змінювати.

Відповідачем ОСОБА_2 зареєстровано заяву, через канцелярію суду, в якій позовні вимоги про розірвання шлюбу між ним та позивачем визнав в повному обсязі, на розірвання шлюбу погоджується, розгляд справи просив проводити без його участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Будь-які інших заяв чи клопотань від сторін до суду не надходило та судом не вирішувалось.

У зв`язку з наявністю письмових заяв від сторін про розгляд справи без їх участі, суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутності сторін, на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявною в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Встановлено, що між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 24.04.1998 року був зареєстрований шлюб Відділом реєстрації актів громадського стану виконкому Ленінської районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис №221, під час реєстрації якого відповідач змінила своє дошлюбне прізвище з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_3 ».

Спору про поділ майна заявлено не було.

Відповідачем ОСОБА_2 визнаються позовні вимоги про розірвання шлюбу, про що подано окрему заяву.

Згідно ч. 1 ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно положень ст. 51 Конституції України, ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Положеннями ч. 3 ст. 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Згідно ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання, за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно ч. 1 ст. 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.

Враховуючи встановлені у справі обставини, визнання відповідачем вимог позову про розірвання шлюбу, яке не суперечить закону, не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд дійшов висновку про відсутність підстав для збереження шлюбу між сторонами на розірвання якого наполягають сторони, у зв`язку з чим суд приходить до висновку що вимоги позову підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч. 2 ст. 115 СК України, рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили, підлягає надісланню до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем його ухвалення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 76-81, 133, 141, 142, 206, 211, 247, 258, 263-265, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 24.04.1998 р. Відділом реєстрації актів громадського стану виконкому Ленінської районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис №221.

ОСОБА_1 , після розірвання шлюбу, залишити прізвище « ОСОБА_3 ».

Рішення суду після набрання ним законної сили - є документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Учасник справи якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Н.О. Бізяєва