Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3059/24
Провадження № 2/376/1457/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2024 року Сквирський районний суд Київської області у складі:

Головуючого судді Коваленка О.М.,

за участю секретаря судових засідань Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

Встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаним позовом.

В обгрунтування позовних вимог позивачка вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 , актовий запис про смерть № 76 Сквирського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районні Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Після її смерті відкрилася спадщина за законом на

- житлову квартиру АДРЕСА_1 .

Позивачка є спадкоємцем за законом після її смерті, для прийняття спадщини необхідно було подати до нотаріуса заяву в строк у шість місяців з дня відкриття спадщини, тобто з дня смерті з 12 лютого 2024 року.

Позивачка ОСОБА_1 доглядала матір до смерті, похоронила. Зареєстрована за однією адресою з нею не була. Вважала, що в будь-який час зможе звернутися до нотаріуса для оформлення спадщини.

Проте звернувшись до нотаріуса для оформлення спадщини дізналася що пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Нотаріус в усній формі відмовила їй в оформленні спадщини та запропонувала для захисту своїх інтересів звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Крім ОСОБА_1 є ще спадкоємець ОСОБА_2 , але він спадщину приймати не бажає.

Тому, на підставі вищевикладеного позивачка звертається до суду та просить суд:

Визначити їй ОСОБА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 строком на три місяці.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, звернулася до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в її відсутності, позов підтримала та просила задовольнити позовні вимоги та не проводити фіксування технічними засобами (а.с.22).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в його відсутності, позов визнав в повному обсязі, зазначив, що претендувати на спадкове майно після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 не буде (а.с.16).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з вимогами ч. ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладання мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Частиною 1,4 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання на підставі вимог ст. ст. 200,206,211,247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 є матір`ю ОСОБА_1 , що підтверджується копією Свідоцтва про народження Серія НОМЕР_1 (а.с.5).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , актовий запис про смерть № 76 Сквирського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районні Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_2 (а.с.6).

На праві приватної власності ОСОБА_4 належала житлова квартира

АДРЕСА_1 , що підтверджується копією договору купівлі-продажу квартири від 13.08.2008 року, Серія ВКР №571835, посвідчено приватним нотаріусом Сквирського районного нотаріального округу Л.П. Климчук (а.с.7,8).

Позивачка ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 , для прийняття спадщини необхідно було подати до нотаріуса заяву в строк у шість місяців з дня відкриття спадщини, тобто з дня смерті з 12 лютого 2024 року.

Позивачка ОСОБА_1 доглядала матір до смерті, похоронила. Зареєстрована за однією адресою з нею не була. Також, позивачка вважала, що у зв`язку з введенням на території України воєнного стану, то строк для подання заяви для прийняття спадщини є не обмеженим.

Проте звернувшись до нотаріуса для оформлення спадщини дізналася що пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Нотаріус в усній формі відмовила їй в оформленні спадщини та запропонувала для захисту своїх інтересів звернутися до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Згідно до вимог ч. 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд, вважає, що позивачка ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, враховуючи, також, що відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнав, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2,4,12,13,76,81,211, 247, 258,259,263-265,351,352,354 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», суд,

Вирішив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: О.М. Коваленко