Справа № 214/4249/24
У Х В А Л А

про прийняття до розгляду заяви про

збільшення розміру позовних вимог та залучення співпозивача, належного відповідача та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору

16 вересня 2024 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Євтушенка О.І.,

за участю:

секретаря судового засідання Пугача Р.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу №214/4249/24 за позовною заявою представника ОСОБА_1 адвоката Макаренко Наталії Анатоліївни до Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про зняття арешту та заборони відчуження з нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Макаренко Н.А., діючи в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовною заявою 08.05.2024, в якій просить суд: зняти арешт та заборону відчуження з усього нерухомого майна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про що містяться в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна: тип обтяження арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 5120552, зареєстрований 12.06.2007 реєстратором Друга Криворізька державна нотаріальна контора, підстава обтяження постанова Саксаганського відділу ДВС про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА 767844 від 08.06.2007; стягнути з відповідача на користь позивача 1211 грн. 20 коп. судового збору.

Ухвалою суду від 16.05.2024 позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

До початку розгляду справи по суті від позивача ОСОБА_1 надійшла позовна заява в уточненій редакції зі збільшенням розміру позовних вимог та залученням до участі у справі як співпозивача її неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в інтересах та від імені якого вона діє як законний представник. В обґрунтування вимог заяви зазначила, що вона та ОСОБА_3 є спадкоємцями ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . За життя він був власником квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . При оформленні спадкових прав вона дізналась, що постановою Саксаганського відділу ДВС про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА 767844 від 08.06.2007 було накладено арешт на усе майно ОСОБА_3 , у тому числі й вказану квартиру, що обумовило винесення нотаріусом постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтв про право на спадщину на вказану квартиру їй та синові, по частці кожному. При зверненні до ДВС з приводу зняття арешту з майна у позасудовому порядку їй повідомили, що надати інформацію про виконавче провадження, в рамках якого було вжито заходи обтяження, не можливо, оскільки виконавчі провадження та книги обліку проваджень, що перебували на виконанні до 2019 року, знищені, відомості про ОСОБА_2 як боржника за даними ДВС відсутні. Оскільки наявність протягом тривалого часу не скасованого арешту є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння майном, за відсутності правових підстав для його застосування після смерті ОСОБА_3 , що позбавляє позивача та її сина на реалізацію спадкових прав, тому за їх захистом вона вимушена звернутися до суду у власних інтересах та в інтересах сина, який є неповнолітнім та самостійно захистити свої права не може. З урахуванням цього та останньої позиції Верховного Суду з приводу вирішення аналогічних спорів, викладеної у постанові від 06.05.2024 у справі №725/3352/23, ОСОБА_1 вважає за необхідне залучити до участі у справі її сина як співпозивача, належного відповідача територіальну громаду м. Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради, із виключенням зі складу відповідачів Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) та залученням цього органу як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. В уточненій редакції позову ОСОБА_1 , діючи у власних інтересах та в інтересах співпозивача неповнолітнього ОСОБА_3 , просить суд:

- зняти арешт та заборону відчуження з усього нерухомого майна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , відомості про що містяться в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна: тип обтяження арешт нерухомого майна, реєстраційний номер обтяження 5120552, зареєстрований 12.06.2007 реєстратором Друга Криворізька державна нотаріальна контора, підстава обтяження постанова Саксаганського відділу ДВС про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА 767844 від 08.06.2007;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири загальною площею 49,0 кв.м., житловою площею 29,4 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті її чоловіка Воробйова ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину квартири загальною площею 49,0 кв.м., житловою площею 29,4 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , у порядку спадкування за законом після смерті його батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

До заяви також долучено докази її направлення іншим учасникам справи, квитанції про доплату судового збору, а також звіт про оцінку спірного нерухомого майна. За вищенаведених підстав та зважаючи на те, що момент подання нею заяви про збільшення розміру заявлених вимог та клопотань про зміну кола учасників справи, розгляд справи по суті не розпочато, просила поновити процесуальний строк на вчинення процесуальної дії як такий, що пропущений з поважних причин. Про свою участь в судовому засіданні позивача та її представники не заявили.

Відповідач Саксаганський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про участь в судовому засіданні повноважного представника не заявив, повідомлявся у встановленому законом порядку усіма процесуально можливими способами, причини неявки суду не відомі. Заяв про відкладення розгляду справи від нього не надходило. Заперечень проти прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог відповідач не подав.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе питання прийняття заяви про збільшення розміру позовних вимог, зміну кола учасників справи вирішити за відсутності учасників справи, оскільки їх неявка не перешкоджає цьому.

Суд, дослідивши зміст заяви про збільшення розміру позовних вимог, письмові матеріали справи, дійшов висновку про можливість прийняття її до розгляду з поновленням процесуального строку на її подання, виходячи з такого.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У п.п.6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до п.2 ч.2, ч.3 ст.49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у ст.43 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Дослідженням змісту заяви позивача встановлено, що предмет та підстави позову у порівнянні з первісним позовом залишились незмінними, позивач фактично збільшила розмір вимог задля забезпечення дієвого та ефективного захисту порушених прав, у тому числі з урахуванням правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 06.05.2024 у справі №725/3352/23. Таким чином, за своїм характером вказана заява є заявою про збільшення розміру позовних вимог без зміни підстав чи предмету позову.

Що стосується дотримання стороною позивача визначеного ст.49 ЦПК України процесуального строку на подання такої заяви, то суд зазначає, що заяву про збільшення розміру позовних вимог позивачем подано до суду поза межами строку, визначеного п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України. Однак, зважаючи на виникнення обставин, які обумовили збільшення розміру позовних вимог позивачем, а також істотність їх для вирішення спору та ухвалення законного судового рішення, суд вважає за доцільне поновити позивачеві строк на подання цієї заяви як такий, що пропущений з поважних причин. Докази направлення заяви засобами поштового зв`язку іншим учасникам справи позивач суду надала.

Таким чином, суд вважає за можливе прийняти до розгляду заяву позивача зі збільшенням розміру позовних вимог, яка подана з додержанням ст.ст.175, 177 ЦПК України, підстави для її повернення, залишення без руху відсутні.

Що стосується залучення до участі у справі співпозивача, належного відповідача та зміни статусу попереднього відповідача на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, то суд вважає за можливе поновити позивачеві процесуальний строк на подання таких клопотань як пропущений з поважних причин, а при їх вирішенні по суті виходить з такого.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі №372/51/16-ц, зроблено правовий висновок, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності, в інтересах яких заявлено вимоги. Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) відповідача, а також зміст позовних вимог.

Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи. Тобто визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, що узгоджується із правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц. Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц, від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц, від 12.12.2018 у справі №570/3439/16-ц, від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц, від 30.01.2019 у справі № 552/6381/17, від 13.03.2019 у справі №757/39920/15-ц, та від 27.03.2019 року у справі №520/17304/15-ц.

Згідно з ч.1, ч.4 ст.51 ЦПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а в разі розгляду судом справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі в ній співвідповідача або залучити неналежного відповідача належним, про що постановляється ухвала.

Крім того, відповідно до ст.53 ЦПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі, коли рішення у справі може вплинути на їх права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

За даних обставин, враховуючи предмет спору та характер правовідносин, які стосуються не тільки скасування заходів забезпечення виконавчого провадження, а й спадкових відносин після смерті ОСОБА_2 , суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотань позивача щодо зміни кола учасників справи шляхом залучення як належного відповідача територіальної громади міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради та зміною статусу Саксаганського відділу державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Що стосується залучення до участі у справі як співпозивача неповнолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в інтересах та від імені якого діє ОСОБА_1 як його законний представник, то при вирішенні цього питання суд виходить з такого.

Приписами ч.2 ст.49 ЦПК України унормовано процесуальні права й обов`язки сторін, зокрема позивача. Участь у справі кількох позивачів або відповідачів регулюється ст.50 ЦПК України, якою визначено, що позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів; кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права й обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки.

Залучення до участі у справі співвідповідача врегульовано ст.51 ЦПК України, якою передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а в разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до початку першого судового засідання залучити до участі в ній співвідповідача. Про залучення співвідповідача постановляється ухвала. За клопотанням залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.

Отже, суд дійшов висновку, що нормами чинного ЦПК України передбачена можливість процесуальної участі у справі кількох позивачів і відповідачів, при цьому участь у справі кількох позивачів можлива за умови пред`явлення позову спільно кількома позивачами. Тобто законодавець, передбачаючи можливість участі в цивільній справі кількох позивачів і (або) відповідачів, передбачив порядок залучення до участі у справі співвідповідача та не регламентував порядок залучення до участі у справі співпозивача.

Відповідно до визначеного ст.13 ЦПК України принципу диспозитивності цивільного судочинства, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Зміст наведеного принципу диспозитивності полягає в тому, що звернення з позовом є правом особи, якій належить право вимоги, а не обов`язком. Суд розглядає справу стосовно тих сторін і вимог, які заявлені в позові, та не зобов`язується спонукати інших учасників процесу до дій на захист порушених прав.

Отже, застосовуючи аналогію закону, зокрема положення, що стосуються залучення до участі у справі співвідповідача і третіх осіб, суд констатує, що звернутися до суду із заявою про залучення до участі у справі співпозивача має право виключно сама особа, яка вважає себе співпозивачем. Ні суд за власною ініціативою, ні учасники цивільного процесу не можуть ініціювати залучення будь-якої особи як співпозивача, оскільки звернення до суду з позовом і пред`явлення позовних вимог до відповідача є правом особи, яким вона розпоряджається на власний розсуд.

За змістом позову, ОСОБА_1 та її неповнолітній син ОСОБА_3 є спадкоємцями ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . З огляду на виявлене обтяження на майні, належному за життя спадкодавцеві, вони не мають можливості реалізувати свої спадкові права позасудово, що обумовило звернення до суду. Початково, позов пред`явлено виключно ОСОБА_1 , однак, зважаючи на те, що пред`явлення нею немайнової вимоги про зняття арешту та заборони відчуження з усього нерухомого майна ОСОБА_2 , переслідує спільну з її неповнолітнім сином мету успадкування майна після смерті ОСОБА_2 , позивач ініціювала питання залучення до участі у справі неповнолітнього ОСОБА_3 як співпозивача, будучи його законним представником.

Отже, незважаючи на те, що ЦПК України не передбачає окремого порядку залучення співпозивача після відкриття провадження у справі, однак, керуючись загальними цивільно-процесуальними нормами про процесуальну співучасть та сприяючи у здійсненні та охороні гарантованих Конституцією і законами України прав, свобод чи інтересів ОСОБА_3 , який є неповнолітнім, має неповну цивільну дієздатність та не взмозі самостійно захистити свої спадкові права чи їх реалізувати без участі законного представника, суд дійшов висновку про доцільність залучення його до участі у даній справі як співпозивача, на підставі спільності предмета позову, зумовленого нерозривним зв`язком позовних вимог між собою та взаємозалежністю в їх вирішенні, що ґрунтуються на однорідних фактичних і юридичних підставах.

Керуючись ст.ст.4, 12, 13, 19, 49, 50, 51, 223, 260, 261, 279 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити позивачеві ОСОБА_1 процесуальний строк на подання заяви про збільшення розміру позовних вимог, заміну відповідача, залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет та співпозивача у цивільній справі №214/4249/24 та задовольнити їх.

Прийняти до розгляду позовну заяву (в уточненій редакції) ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в інтересах якого діє його законний представник ОСОБА_1 , до територіальної громади міста Кривого Рогу в особі Криворізької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Саксаганський відділ державної виконавчої служби у місті Кривому Розі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), про зняття арешту та заборони відчуження з нерухомого майна, визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд цивільної справи відкласти до 13.30 год. 21 жовтня 2024 року, який відбудеться у судовому засіданні в приміщенні Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за адресою: вул. Іллі Гайдука (Демиденка), 3-а, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., зал судових засідань №4, ІІІ поверх.

Про час та місце розгляду справи повідомити сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, у встановленому законом порядку.

Встановити відповідачеві 10-денний строк з дня отримання ухвали суду для подання відзиву на позовну заяву та зустрічного позову (за наявності для цього підстав). У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.4 ст.178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана відповідачем іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішуватиме справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст.178 ЦПК України).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, має право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву протягом 10 днів з дня отримання їх отримання.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади за посиланням http://court.gov.ua/fair/sud0435/ за номером справи.

Копію ухвали суду надіслати всім учасникам справи для відома.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та апеляційному оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено та підписано без проголошення 16.09.2024.

Суддя О.І. Євтушенко