ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/5149/23
Провадження № 2/210/259/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
23 вересня 2024 року
Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі: головуючого - судді Чайкіної О.В. за участю секретаря судового засідання Кучевасової А.В. в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду, в місті Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «СІТІ СЕРВІС КР» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири, -
В С Т А Н О В И В:
Короткий виклад позовних вимог та рух провадження
Позивач, ОСОБА_1 , звернулась через свого представника адвоката Дербіна Д.О. до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «СІТІ СЕРВІС КР» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири.
11 липня 2024 року на адресу суду надійшов висновок експерта.
22 липня 2024 року, Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської обалсті прийнято ухвалу про відновлення провадження у справі.
28 серпня 2024 року позивачем подано заяву про зменшення позовних вимог, враховуючи висновок судового експерта ОСОБА_4 № 15/24 за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи по справі.
В обґрунтування позовних вимог, зазначив, що являється власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Договором купівлі-продажу квартири від 16 серпня 2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області за реєстровим номером 439 та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 16.08.2021 року.
28 серпня 2023 року належну позивачу квартиру було залито, про що складено відповідний акт про залиття квартири АДРЕСА_1 .
Позивач зазначає, що в результаті протиправних дій відповідача, яка зумовлена залиттям належної мені квартири також потребує заміні та ремонту електропроводка, вартість заміни якої буде встановлена також за висновком судового експерта.
Позивач надав заяву про розгляд справи у його відсутність.
Відзив на позовну заяву відповідач не надав.
В судове засідання відповідачі не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, за зареєстрованим місце проживання (перебування).
Третя особа в судове засідання не з`явилась, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За таких обставин суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.
Представник позивача не заперечував проти заочного розгляду справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за наявності всіх наступних умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечував проти такого вирішення справи.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд уважає, встановленими наступні фактичні обставини справи.
Фактичні обставини справи встановлені судом
Договором купівлі-продажу квартири від 16 серпня 2021 року, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області за реєстровим номером 439 та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 16.08.2021 року, підтверджується право власності позивача, ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.19-20)
28 серпня 2023 року належну квартиру позивача, ОСОБА_1 було залито, про що складено відповідний акт про залиття квартири АДРЕСА_1 , складений комісією у складі інженера І категорії ОСОБА_6 майстра дільниці № 4 ОСОБА_7 , сантехніка ОСОБА_8 , представників житлового будинку, відповідно до якого зазначається, що трапилося залиття квартири у ванній кімнаті залиті водою стеля та стіни; в коридорі залиті водою стеля та стіни; в кімнаті залиті водою стеля та стіни; в кухні залиті водою стеля та стіни; по всій квартирі вздутий на підлозі лінолеум (а.с.25).
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 11 вересня 2023 року, власником 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 являється ОСОБА_2 (а.с.24).
Відповідно до відповіді на виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від КП Криворізьке БТІ від 05 грудня 2023 року право власності на нерухоме майно за адресою АДРЕСА_3 зареєстровано на ім`я ОСОБА_3 - 1/2 частка та ОСОБА_2 1/2 частка (а.с.45).
Відповідно до висновку експерта № 15/24 від 08.07.2024 року, експертом виявлені пошкодження оздоблювальних матеріалів, які відповідають пошкодженням/слідам, що утворюються внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , а саме: на стелі у вигляді плям та корозії покриття натяжної плівки; на стінах у вигляді жовтих плям та патьоків, відшарування та здуття шпалер, ураження грибком; на підлозі у вигляді деформації та здуття лінолеуму; міжкімнатні двері мають деформації та розсихання дверного полотна та лиштв; по всій квартирі не працює електропроводка.
Встановити достовірно, яка давність виявлених під час дослідження пошкоджень характерних залиттю в квартирі АДРЕСА_1 , експерту не представляється можливим. За візуальним оглядом дані пошкодження можуть відповідати даті 28.08.2023, зазначеній в Акті про залиття квартири від 29.08.2023 (сторінка 25 у матеріалах справи).
Вартість відновлювальних ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень завданих залиттям в квартирі АДРЕСА_1 , станом на час складання висновку складає 58 669,45 гривень з ПДВ (а.с.82-90).
14 серпня 2024 року представник позивача скерував на адресу суду заяву про зменшення позовних вимог з урахуванням висновку експерта.
Мотиви суду та застосовані норми права
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно зі статтею 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Частинами четвертою, п`ятою статті 319 ЦК України зазначено, що власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
Тобто, власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству.
Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша статті 322 ЦК України).
Нормами статей 151, 156, 177 ЖК України визначено, що громадяни (власники, наймачі, члени їх сімей) зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках і в інших місцях загального користування.
Наданий до суду акт про залиття квартири АДРЕСА_1 , за формою та змістом відповідає встановленій формі і таким чином наявна доведеність позивачем того факту, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося з вини власника квартири АДРЕСА_4 .
Відповідно до акту про залиття квартири, складеному комісією у складі інженера І категорії ОСОБА_6 майстра дільниці № 4 ОСОБА_7 , сантехніка ОСОБА_8 , представників житлового будинку, трапилося залиття квартири у ванній кімнаті залиті водою стеля та стіни; в коридорі залиті водою стеля та стіни; в кімнаті залиті водою стеля та стіни; в кухні залиті водою стеля та стіни; по всій квартирі вздутий на підлозі лінолеум.
Причиною залиття квартири є відсутність трійника на трубопроводі холодного водопостачання в квартирі АДРЕСА_4 (квартирна розводка).
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 11 вересня 2023 року, власником 1/2 частини квартири АДРЕСА_2 являється ОСОБА_2 .
Відповідно до відповіді на виконання ухвали Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від КП Криворізьке БТІ від 05 грудня 2023 року право власності на нерухоме майно за адресою АДРЕСА_3 зареєстровано на імя ОСОБА_3 - 1/2 частка та ОСОБА_2 1/2 частка.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
За змістом частин першої-третьої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).
У пункті 2 постанови Пленум Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», яка є релевантною і до норм нового ЦК України, судам роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. За обставинами справи цю презумпцію мали б спростувати саме відповідачі, що ними не зроблено.
Отже, з огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить протиправність дій, наявність шкоди та її розмір й причинно-наслідковий зв`язок. Суд вважає, що Позивач зазначене довела.
Отже, відповідачами не надано належних доказів, які б спростовували вимоги позивача і надані нею докази про те, що пошкодження майна сталося внаслідок протиправної бездіяльності відповідачів.
Вирішуючи вимоги ОСОБА_1 у частині відшкодування моральної шкоди, судом враховане наступне.
Згідно з положеннями статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: зокрема: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (частина четверта статті 23 ЦК України).
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (частина третя статті 23 ЦК України).
З урахуванням встановлених обставин під час розгляду справи щодо складу цивільного правопорушення, за наявності якого наступає відповідальність заподіювача шкоди, у тому числі й моральної, суд приходить до висновку про обґрунтованість таких вимог позивачки.
Суд зазначає, що при визначенні розміру моральної (немайнової) шкоди, слід врахувати характер та обсяг страждань, яких зазнала позивач, характер немайнових втрат, тяжкість вимушених змін у її життєвих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану та вважає за необхідне стягнути на користь ОСОБА_1 на відшкодування моральної шкоди 5 000,00 грн.
Щодо судових витрат
Судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. (ст. 141 ЦПК).
Статтею 133 ЦПК визначає, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До останніх належать у тому числі ті, що пов`язані із забезпеченням доказів, вчиненням процесуальних дій, необхідних для розгляду справи.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 268, 279, 354 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1 інтересах якої діє адвокат Дербін Дмитро Олександрович до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа товариство з обмеженою відповідальністю «СІТІ СЕРВІС КР» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.
Стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , матеріальну шкоду, завданої внаслідок залиття квартири суму в розмірі 58 669, 45 (п`ятдесят вісім тисяч шістсот шістдесят дев`ять гривень 45 копійок) гривень, моральну шкоду у розмір 5 000 (п`ять тисяч) гривень.
Стягнути з ОСОБА_2 користь ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , в рахунок відшкодування судових витрат 3 926,07 (три тисячі дев`ятсот двадцять шість гривень 07 копійок) гривень.
Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , в рахунок відшкодування судових витрат 3 926,07 (три тисячі дев`ятсот двадцять шість гривень 07 копійок) гривень.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в загальному порядку в Дніпровському апеляційному суді шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Повний текст рішення складено 03 жовтня 2024 року
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою:
Відповідач: ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_6 .
Відповідач: ОСОБА_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_6 .
Суддя: О. В. Чайкіна