СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Кицюк В.С., за участю: секретаря Лопатюк А.В.,

представника відповідача (за первісним позовом) ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності та поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває вищезазначена цивільна справа.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 30 серпня 2023 року відкрито загальне позовне провадження.

Протокольною ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 27 листопада 2023 року прийнято зустрічну позовну заяву.

25.07.2024 через систему «Електронний суд» надійшла заява представника позивача за первісним позовом про зміну предмету позову, у якій просив:

- визнати факт проживання чоловіка та жінки однією сім`єю без реєстрації шлюбу у період з липня 2014 року по 23 січня 2016 року;

- поділити майно подружжя;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 об`єкту житлової нерухомості - квартиру загальною площею 77,4 кв.м., житловою площею 40,9 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 ;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 об`єкту житлової нерухомості - квартиру загальною площею 77,9 кв.м., житловою площею 29,2 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 ;

- стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію 1/2 вартості автомобіля, що складає 375000,00 грн;

- стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію 1/2 вартості цінних паперів, що складає 684955,97 грн;

- стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію 1/2 вартості депозитів, що складає: 696826,26 грн, 183436,75 грн, 267091,17 дол США, 29906,47 євро, 223672,13 грн;

- стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію 1/2 вартості витрачених коштів на купівлю товарів, які виходять за межі дрібного побуту, що складає 2232021,12 грн;

- стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію 1/2 вартості витрачених коштів на купівлю-продаж валюти, що складає 18478,06 дол США;

- стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати.

26.07.2024 через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника позивача за первісним позовом про витребування доказів, а саме:

- витребувати у ОСОБА_3 договори про придбання цінних паперів з рахунків, які відкриті на ОСОБА_3 у АТ «Сенс Банк»;

- витребувати у АТ «Сенс Банк» копії договорів про придбання цінних паперів по операціям по рахунку ОСОБА_3 ;

- витребувати у ТОВ «Універ Капітал» копію договору.

26.11.2024 до суду надійшла заява представника відповідача за первісним позовом про повернення заяви про зміну предмету позову. В обгрунтування зазначає, що заява представника позивача за первісним позовом за своїм змістом є спробою змінити предмет позову, а й підстави позову, з огляду на це, заяву необхідно сприймати як новий позов, оскільки в ній зазначено самостійні матеріально-правові вимоги та одночасно наведено інші обставини на обгрунтування.

У судовому засіданні представник відповідача за первісним позовом просив відмовити у прийнятті заяви представника позивача за первісним позовом про зміну предмету позову. Зазначає, що не допускається одночасна зміна підстав та предмету позову. Щодо клопотання про витребування доказів зазначає, що подача таких клопотань є зловживанням зі сторони первісного позивача, оскільки суд вже неодноразово витребував у банків запитувану інформацію, крім того, якщо певний банк не надав інформацію на ухвалу суду, представник позивача за первісним позовом таким чином хоче отримати такі відомості від відповідача, що вже є порушенням принципу змагальності сторін. Відтак, у задоволенні клопотання представника позивача за первісним позовом необхідно відмовити.

Представник позивача за первісним позовом у судове засідання не з`явився, надіслав заяву про розгляд за його відсутності, також у заяві просив задовольнити клопотання про витребування доказів та прийняти заяву про зміну предмету позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, зазначає наступне.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі №369/10789/14-ц (провадження №14-703цс19), застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У п.п.6, 7 ч.2 ст.43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01 листопада 2021 року у справі №405/3360/17 (провадження №61-9545сво21).

Особа, яка звертається до суду із позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 липня 2021 року у справі №910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі №910/19210/15.

Крім того, суд враховує висновки Верховного Суду, викладені в постанові Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі №922/404/19.

Зокрема, у вказаній справі Верховний Суд зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Із урахуванням наведених вище положень законодавства та практики Верховного Суду, суд приходить до висновку про те, що подавши заяву про зміну предмету позову, позивач одночасно змінив предмет та підстави позову, оскільки заявлено нові позовні вимоги. Відтак, у прийнятті заяви необхідно відмовити.

Щодо клопотання про витребування доказів, необхідно зазначити, що ч.ч.1, 2 ст.76 ЦПК України встановлюють, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.2 ст.77 ЦПК України).

Частинами 1, 2 ст.84 ЦПК України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Так, клопотання представника позивача за первісним позовом про витребування доказів не містить: обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Виходячи з предмету спору та конкретних обставин справи, суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача про витребування доказів не підлягає задоволенню за відсутності належного обґрунтування підстав для витребування доказів.

Керуючись ст.ст.49, 76, 77, 84 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У прийнятті до розгляду заяви представника позивача - адвоката Літвінова Олексія Віталійовича про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності та поділ майна подружжя - відмовити.

У задоволенні клопотання представника позивача - адвоката Літвінова Олексія Віталійовича про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності та поділ майна подружжя - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вікторія КИЦЮК

Повний текст виготовлено 28.11.2024