У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2024 року суддя Селидівського міського суду Донецької області Черков В.Г., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Відділ архітектури і будівельного контролю Селидівської міської ради, про усунення перешкод в здійсненні права власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищезазначеною позовною заявою.

Ухвалою судді Селидівського міського суду Донецької області Владимирської І.М. від 04.06.2020 року відкрито провадження по справі, призначено підготовче засідання.

Ухвалою судді Селидівського міського суду Донецької області Владимирської І.М. від 06.05.2021 р. судом було призначено судову будівельно-технічну експертизу, провадження по справі зупинено до її проведення.

12.02.2024 р. матеріали справи повернуті до суду.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.02.2024 року справу передано на розгляд судді Черкову В.Г.

Ухвалою судді Селидівського міського суду Донецької області Черкова В.Г. від 15.02.2024 року поновлено провадження у справі за позовною заявою, закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

17.04.2024 року до суду надійшло клопотання представника позивача, в якому він просить відкласти розгляд справи до закінчення строку дії воєнного стану у зв`язку з широкомасштабною збройною агресією у регіоні, з метою збереження життя і здоров`я працівників та відвідувачів Селидівського міського суду, враховуючи рішення Ради суддів України від 24 лютого 2022 року № 9 «Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні» та від 14 березня 2022 року № 10 «Щодо затвердження рекомендацій з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану», на виконання доручення ОСОБА_1 та керуючись ст..3 Конституції України.

Вирішуючи зазначене клопотання представника позивача суд виходить з наступного.

У зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», введено в Україні воєнний стан із 5 год 30 хв 24 лютого 2022 року, який станом на час прийняття даної ухвали триває.

Згідно із вказаними вище Указами Президента України, воєнний стан введено на всій території України.

Згідно з Закону України «Про правовий режим воєнного стану», воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ч.1 ст. 10 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану», у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені (ст.12-2 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану»).

Частинами 1-3 ст. 26 ЗУ «Про правовий режим воєнного стану» передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Крім того, суд зауважує, що під час дії в Україні воєнного стану Селидівський міський суд Донецької області здійснює правосуддя, виходячи з реалій воєнного часу та необхідності дотримання загальних засад цивільного провадження, керуючись реальною поточною обстановкою, що склалася в державі, при умові відсутності небезпеки для учасників справи.

Тобто, робота Селидівського міського суду Донецької області не припинена.

Рада суддів України в п.1 Рішення № 9 від 24.02.2022 року звернула увагу усіх судів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про правовий режим воєнного стану скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється, а також ЦПК України не передбачає особливостей розгляду судових справ на період воєнного стану, не внесено змін, які б дозволяли суду відкладати судове засідання чи оголошувати в ньому перерву до закінчення дії воєнного стану.

У зв`язку з чим в клопотанні про відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану в Україні, суд вбачає спрямованість на безпідставне затягування та перешкоджання розгляду справи, що є неприпустимим та може мати наслідком застосування вимог, передбачених ст. 44 ЦПК України.

Таким чином, суд вважає мотиви відкладення судового засідання є безпідставними.

До того ж, суд звертає увагу на те, що рішенням РСУ №9 від 24.02.2022 року не встановлювалася рекомендація учасникам судових процесів про подання клопотання про відкладення слухання справи в разі тимчасового перебування дитини на території іншої держави, а, навпаки, в п.1 рішення звернуто увагу судів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може обмежуватися конституційне право на судовий захист.

Тоді як провадження у цій цивільній справі відкрито ще 04.06.2020.

Суд зазначає, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

За змістом ч. 2 ст. 121 ЦПК України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини, включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява №48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року).

Для того, щоб право на доступ до правосуддя було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10 квітня 2003 року).

Порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції; ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» п.45, та «Кутіч проти Хорватії» п.25).

З урахуванням зазначеного та розумності строків розгляду справи суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану в Україні.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 223, 258, 260 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду цивільної справи до закінчення воєнного стану в Україні - відмовити.

Судове засідання по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Відділ архітектури і будівельного контролю Селидівської міської ради, про усунення перешкод в здійсненні права власності, відкласти на 14.05.2024 року о 13 год. 30 хв.

Провадження по цивільній справі проводити з можливістю використання режиму відео-конференції з використанням власних технічних засобів учасників судового розгляду.

Роз`яснити учасникам розгляду право щодо надання заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції необхідно: зайти з будь-якого пристрою з доступом до мережі Інтернет та авторизуватися в системі відеоконференцзв`язку «EasyCon» (https:/easycon.com.ua/) за 10 хвилин до визначеного часу судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камеру), перевірити їх працездатність шляхом тестування за допомогою системи «EasyCon»; очікувати запрошення секретаря судового засідання для участі в судовому засіданні. Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції необхідно використовувати комп`ютерну техніку або смартфони з доступом до мережі Інтернет, які дозволяють передавати аудіосигнал та відеозображення. за допомогою програмного забезпечення «EasyCon».

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України -http://court.gov.ua/.

Про дату, час та спосіб проведення судового засідання повідомити учасників справи.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя В.Г.Черков