Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

Справа № 126/2041/23

Провадження № 2/126/151/2024

"05" березня 2024 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Хмель Р. В.

зі секретарем Дончик О.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бершадь цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся в суд з даним позовом, в якому просить ухвалити рішення суду, яким визначити йому, як спадкоємцю за законом, додатковий двомісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері ОСОБА_3 , яка ІНФОРМАЦІЯ_1 померла.

В обгрунтування поданого позову, ОСОБА_1 , зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати - ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку та земельних ділянок. Позивач та його рідна сестра - ОСОБА_2 , є спадкоємцями за законом на майно померлої. Проте, ОСОБА_2 немає наміру отримувати спадщину після смерті матері.

Позивач, у липні 2023 року звернувся до нотаріуса з метою отримання свідоцтва про право на спадщину після смерті своєї матері, однак йому було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, так як він пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Як зазначає, ОСОБА_1 , з заявою про прийняття спадщини він не звернувся вчасно, так як в зв`язку з військовою агресією росії проти України, ще за життя вивіз матір до Республіки Молдови, де вона і померла. Для зібрання необхідних документів аби оформити спадщину, позивач виїхав до республіки Молдова. Проте, в зв`язку з військовою агресією проти України, він не міг залишити своє місце проживання в м.Миколаєві та вчасно приїхати в м.Бершадь для оформлення спадщини.

Вказані обставини стали причиною звернення позивача до суду з даним позовом.

Позивач, ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, від його представника, адвоката Куцяк Ф.Г. надійшла заява про розгляд справи у їх відсутність, просили позов задовольнити.

Міський голова, ОСОБА_4 , також в судоіве засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач, ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку із неявкою усіх учасників справи у судове засідання, його фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Рибниця, Республіки Молдова, померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , яке було перекладено з румунської на українську мову.

Після смерті ОСОБА_3 , відкрилася спадщина на належне їй майно.

Спадкоємцями першої черги за законом на майно померлої є її діти - ОСОБА_2 та ОСОБА_1 ..

Родинні відносини померлої з ОСОБА_1 підтверджуються копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , з якого вбачається, що померла є його матір`ю.

Маючи намір отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, позивач звернувся з відповідною заявою до нотаріуса, проте йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, так як він пропустив встановлений законом шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, що підтверджено постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 23.08.2023 №02-31/262.

Зі змісту позову вбачається, що сестра позивача - ОСОБА_2 немає наміру успадковувати майно після смерті матері.

Суд, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, приходить до наступних висновків:

Відповідно до ст.55 Конституції України, ст.15 ЦК України позивач має право на захист судом невизнаних прав щодо спадщини, яка відкрилася на території України після смерті матері ОСОБА_3 , який померла у місті Рибниця Республіки Молдова, у порядку спадкування за законом.

Відповідно до ст.124 ч.2 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Із доводів позивача, встановлено, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки його покійна матір померла на території Республіки Молдова, а тому йому необхідно було поїхати до Республіки Молдова для зібрання всіх необхідних документів для оформлення своїх спадкових прав на території України.

Крім того, у зв`язку з військовою агресією росії проти України в нього виникли труднощі вчасно звернутися до нотаріуса за місце відкриття спадщини у м.Бершадь, так як сам він проживає у м.Миколаєві.

Відповідно до ч.4 ст.10 ЦПК України суд враховує норми європейського законодавства по правам людини, в якому зазначено, що згідно зі стандартом, розробленим у практиці ЄСПЛ на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст.1 Першого протоколу до Конвенції.

Відповідно до третього критерію, уніфікований підхід ЄСПЛ до оцінки вимог, закріплених у ст.1 Першого протоколу до Конвенції, ґрунтується також на критерії «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням у право власності, та інтересами особи, яка так чи інше страждає від такого втручання (рішення від 23.09.1982 року справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов`язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (рішення у справі «Трегубенко проти України»).

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Оцінюючи усі докази, суд вважає доведеними обставини, на які позивач посилається як на підставу поважності причини пропуску ним строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері на території України. Суд вважає встановленим, і ця обставина підтверджена доводами позивача, на які він посилається у позові, що дійсно протягом шестимісячного строку після смерті матері ОСОБА_3 він не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори на території України, оскільки в нього не було свідоцтва про смерть тому, що проживали вони з матір`ю в різних країнах, а введений на території України військовий стан перешкоджав позивачу вчасно звернутися до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, а саме в м.Бершадь з заявою про прийняття спадщини, так як сам він постійно проживає в м. Миколаєві, тому, суд визнає дані обставини поважними причинами, за яких позивач пропустив строк, необхідний для подання заяви про прийняття спадщини, передбачений ст.1270 ЦК України.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, а також з урахуванням норм європейського законодавства по права людини, суд має підстави відповідно до ст.1272 ЦК України для визначення позивачеві додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, що є підставою для задоволення позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 258, 259, 263, 264, 265, 268, 351, 352, 354, 355 ЦПК України і на підставі ст.ст.1261, 1265, 1270, 1272 ЦК України, Конституцією України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Бершадської міської ради Гайсинського району Вінницької області та ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначений строк обраховувати з дати набрання даним рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Р. В. Хмель