УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2024 року

м. Харків

Справа № 638/4815/23

Провадження № 2/638/1103/24

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючої судді - Яковлевої В.М.,

за участю секретаря судового засідання - Сікорського А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Філатова Павла Аркадійовича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго», треті особи: Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про захист порушеного права споживача,

встановив:

24 травня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до Акціонерного товариства «Харківобленерго», треті особи: Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про захист порушеного права споживача.

Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_2 є споживачем електричної енергії за особовим рахунком по адресі мешкання № НОМЕР_1 . 3 01 січня 2019 року приєднана до публічного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії (оператор систем розподілу - АТ «Харківобленерго») та до публічного договору про постачання електричної енергії (постачальник ПрАТ «Харківенергозбут»). Відповідно до норм Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою НКРЕКП № 312 від 14 березня 2018 року, та Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого Постановою НКРЕКП № 311 від 14 березня 2018 року (далі по тексту - ККОЕЕ), нарахування оплати за електричну енергію здійснюється постачальником ПрАТ «Харківенергозбут» згідно даних оператора системи розподілу - АТ «Харківобленерго». Станом на час подання даного позову позивачу нараховано за даними АТ«Харківобленерго» 57202,42 грн., про що вказано у вимозі-повідомленні ПрАТ «Харківенергозбут» № 8337739 від 13 березня 2023 року. Позивач вважає вказані нарахування неправомірними, внаслідок чого допущено порушення права позивача як споживача, передбачене пунктом 7 частини 1 статті 21 Закону України «Про захист прав споживачів», а саме: ціну продукції (в даному випадку - електричної енергії) визначено неналежним чином. Зазначає, що у вересні 2021 року було здійснено заміну лічильника електричної енергії за адресою мешкання позивача, а саме АДРЕСА_1 . У листопаді 2021 року вказаний лічильник було визнано непридатним у зв?язку з похибкою вимірювань, яка перевищує допустимі межі. При цьому, на момент заміни лічильника його показання свідчили про нарахування за 3,5 місяці (з 31 травня по 16 вересня 2021 року) 34100 кВт-год., що не лише вочевидь є наслідком несправності механізму, але й є неможливим в принципі при проживанні в квартирі 89-річної пенсіонерки, споживання електричної енергії якої (згідно порівнянь з іншими місяцями) є в 30-50 разів меншим. Незважаючи на вказане, в порушення норм ККОЕЕ, АТ «Харківобленерго» здійснило нарахування суми до сплати, виходячи саме з цих (хибних) показань, ігноруючи той факт, що лічильник вийшов з ладу не з вини споживача З цього приводу слід зауважити, що всупереч вимогам технічної документації (паспорту) лічильника СО-193 його повірка не здійснювалась протягом останніх 15-ти років (хоча має відбуватись кожні 8 років), а контрольні огляди (раз на 6 місяців) та технічні перевірки (раз на 3 роки) взагалі не проводились, що є порушенням п. 6.5.1 ККОЕЕ. Експертиза, результати якої засвідчені актом № 88в від 03 листопада 2021 року, була проведена з порушеннями вимог пунктів 4.1, 10.1, 10.2.2, 10.3 ДСТУ ГОСТ 8.259:2007 «Метрологія. Лічильники активної та реактивної енергії. Методика повірки». Зауважує, що непридатність висновків даної експертизи було підтверджено самим АТ «Харківобленерго» в листі № 06-56K/06-1316 від 22 лютого 2022 року. Відповідно до пункту 8.6.18 ККОЕЕ (в редакції, що діяла станом на дату заміни лічильника та дату визнання його непридатності) розрахунок електричної енергії мав бути здійснений за середньодобовим обсягом споживання. Однак, АТ «Харківобленерго» проігнорувало дану норму, про що, зокрема, було вказано у листі НКРЕКП № 560/25.1/8-22 від 24 січня 2022 року (яким КРЕКП відповідало на скаргу позивача). В подальшому, після кількох місяців бездіяльності АТ «Харківобленерго», нехтуючи забороною зворотної дії нормативних актів у часі (стаття 58 Конституції України), вирішило застосувати норму пункту 8.6.18 ККОЕЕ в новій редакції (чинна з грудня 2021 року) та визначити обсяг спожитої електроенергії за показаннями лічильника, скоригованими на величину систематичної похибки, встановленої експертизою (листи АТ «Харківобленерго» № 06-56K/06-1316 від 22 лютого 2022 року та № 06-56K/13-2625 від 26.08.2022 року). Зауважує, що протягом останніх 8-ми місяців експертиза так і не була проведена, а перерахунок не був здійснений. При цьому, ПрАТ «Харківенергозбут» продовжує у взаєминах з позивачем виходити із первинних (незаконних) нарахувань, здійснених АТ «Харківобленерго», та вважає позивача боржником, з приводу чого звертається з письмовими і усними претензіями та попереджає про намір звернутись до суду. У січні 2023 року за наслідком розгляду чергової скарги позивача НКРЕКП надала АТ «Харківобленерго» 10 днів на усунення порушень (лист № 391/17.3.1/9-23 від 12 січня 2023 року), що, однак, було відповідачем проігноровано. Таким чином, позивач вважає за необхідне звернутись до суду з позовною вимогою про зобов?язання АТ «Харківобленерго» виконати обов?язок з визначення ціни електричної енергії, спожитої позивачем за період з 31 травня 2021 року по 16 вересня 2021 року належним чином, а саме в порядку пункту 8.6.18 ККОЕЕ розрахувати обсяг електричної енергії, спожитої позивачем за період з 31 травня 2021 року по 16 вересня 2021 року за середньодобовим обсягом споживання електричної енергії.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 26 травня 2023 позовну заяву ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго», треті особи: Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про захист порушеного права споживача- залишено без руху для виконання вимог статей 175 і 177 ЦПК України протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 05 червня 2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго», треті особи: Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про захист порушеного права споживача.

09 травня 2024 року на адресу суду через систему «Електронний суд» надійшла заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Філатова Павла Аркадійовича про витребування доказів.

Обґрунтована тим, що відповідачем у вересні 2022 року планувалось проведення експертизи лічильника позивача у ДП «Харківстандартметрологія», однак позивачу стало відомо, що вказана експертиза не була проведена, а у січні 2023 року відповідач знов направив лічильник позивача на експертизу в Харківський НДЕКЦ МВС. Станом на березень 2023 року експертиза не була завершена. Оскільки інформація щодо експертизи лічильника позивача має значення для справи (експертизою має бути встановлена величина систематичної похибки лічильного механізму), а у позивача відсутня можливість отримати таку інформацію власними засобами, представник позивача вважає за необхідне звернутись до суду з клопотанням про витребування доказів. Щодо строку на звернення з клопотанням позивач вважає за можливе його поновити у зв`язку з тим, що про обставини знаходження лічильника на експертизі в Харківському НДЕКЦ МВС вона дізналась вже після закриття підготовчого засідання.

У представника позивача виникли складнощі в отриманні зазначеної інформації, оскільки згідно приписів частини 2 статті 107 Цивільного процесуального кодексу України експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи, розголошувати відомості, що стали йому відомі у зв`язку з проведенням експертизи, або повідомляти будь-кому, крім суду та учасника справи, на замовлення якого проводилася експертиза, про її результати.

У зв`язку з цим, представник позивача звернувся до суду із клопотанням про витребування доказів в судовому порядку, в якому просить витребувати у Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (61191, м. Харків, вул. Ковтуна, 34; ) інформацію про стан експертизи лічильника електричної енергії типу СО-193, заводський № 397557, який був направлений для проведення такої експертизи Акціонерним товариством «Харківобленерго» 12.01.2023 року, а у випадку завершення такої експертизи витребувати копію висновку для долучення до матеріалів справи

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завдання цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (частиною 2 статті 12 ЦПК України). Натомість роль суду зводиться до керування ходом судового процесу; роз`яснення у випадку необхідності учасникам судового процесу їхніх процесуальних прав та обов`язків, наслідків вчинення або не вчинення процесуальних дій, сприяння учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених ЦПК(пунктами 1,3,4 частини 5 статті 12 ЦПК України). Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями статті 44 ЦПК України повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства. Згідно пунктами 2 та 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Принцип добросовісності повинен лежати в основі усієї цивільної процесуальної діяльності, оскільки сприяє полегшенню розгляду та вирішення справи, уникненню порушень прав іншої сторони процесу або інших учасників справи, дотримання цивільних процесуальних строків тощо.

Очевидно, що добросовісне здійснення учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконання обов?язків щодо доказів передбачає чесне, старанне і сумлінне виконання своїх прав та обов?язків в сфері цивільного процесуального доказування. Вірність своєму слову, почуття відповідальності учасників справи за свої дії, пов?язані з доказуванням фактів і обставин з метою обґрунтування вимог чи заперечень, сприяють належному дослідженню та оцінці доказів, прискоренню захисту прав, свобод чи інтересів. Навпаки, приховування доказів, введення суду та інших учасників справи в оману, розбіжності в поясненнях та доказовій інформації, приховане або відкрите перешкоджання сприянню суду в реалізації учасникам судового процесу прав у сфері доказування тощо, гальмують хід процесу, а тому можуть розцінюватися як підстави для витребування доказів судом.

Частиною першою статті 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно статті 127 УПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини другої, шостої статті 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Згідно з пунктом 6.5.23 Кодексу комерційного обліку електричної енергії від 14 березня 2018 року № 311 експертиза ЗВТ у частині дослідження його відповідності метрологічним характеристикам та умовам експлуатації здійснюється відповідно до порядку, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання.

Суд зі змісту повідомлення в.о. директора комерційного Новікова Ю.В. від 26 серпня 2022 року № 06-56к/13-1514 встановив, що прилад обліку типу СО-193, заводський № 397557, направлений на відповідну експертизу в частині дослідження його метрологічних характеристик та з метою встановлення його систематичної похибки за участю представника ДП "Харківстандартметрологія".

Однак з відповіді на адвокатський запит від 18.03.2024 № 15-56к/18-1860 заступника директора з правового забезпечення Нечипоренко Я.І. вбачається, що 15.09.2022 експертиза лічильника електричної енергії типу СО-193, заводський № 397557, не відбулась, 12.01.2023 його направлено для проведення експертизи до Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС. Станом на 15.03.2024 лічильник до АТ «Харківобленерго» не повертався.

Згідно з вимогами статті 12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Суд, дослідивши матеріали справи, доходить висновку, що витребувані докази мають значення для встановлення наявності або відсутність обставин (фактів), якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Крім того, витребувана інформація має значення для всебічного та повного з`ясування обставин справи, ухвалення законного та обгрунтованого рішення.

Враховуючи предмет доказування в справі та з метою встановлення обставин справи, що мають значення для ухвалення судового рішення, суд вважає за необхідне клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Філатова Павла Аркадійовича задовольнити, витребувати у Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (61191, м. Харків, вул. Ковтуна, 34; ) інформацію про стан експертизи лічильника електричної енергії типу СО-193, заводський № 397557, який був направлений для проведення такої експертизи Акціонерним товариством «Харківобленерго» 12.01.2023 року, а у випадку завершення такої експертизи витребувати копію висновку для долучення до матеріалів справи.

Керуючись статтею 81 ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Філатова Павла Аркадійовича у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Харківобленерго», треті особи: Приватне акціонерне товариство «Харківенергозбут», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про захист порушеного права споживача - задовольнити.

Поновити процесуальний строк на подання представником позивача клопотання про витребування доказів.

Зобов`язати Харківський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України (61191, м. Харків, вул. Ковтуна, 34; ) надати до Дзержинського районного суду м. Харкова інформацію про стан експертизи лічильника електричної енергії типу СО-193, заводський № 397557, який був направлений для проведення такої експертизи Акціонерним товариством «Харківобленерго» 12.01.2023, а у випадку завершення такої експертизи витребувати копію висновку для долучення до матеріалів справи.

Роз`яснити, що особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Копію ухвали для її виконання направити до Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (61191, м. Харків, вул. Ковтуна, 34; ).

Судове засідання відкласти на 11 липня 2024 року 12:00 год.

Зобов`язати уповноважену особу Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України (61191, м. Харків, вул. Ковтуна, 34; ) в строк до 08.07.2024 року надати суду зазначені докази.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 04 червня 2024 року.

Суддя В. М. Яковлева