Житомирський апеляційний суд
Справа №274/4841/17
Категорія 84 Доповідач Шевчук А. М.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Коломієць О.С., Талько О.Б.,

за участі секретаря судового засідання Бузган А.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

заяву Державного підприємства «Сетам» про перегляд постанови Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року за нововиявленими обставинами

у цивільній справі №274/4841/17 за позовом ОСОБА_1 до Бердичівського міськрайонного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 , про визнання недійсними електронних торгів та їх результатів

в с т а н о в и в:

Державне підприємство «Сетам» на підставі п.1 частини другої ст.423 ЦПК України подало заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Просить змінити постанову Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року в справі №274/4841/17 шляхом викладення абзацу третього резолютивної частини наступним чином: «Стягнути з Бердичівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області на користь ОСОБА_2 130 149,99 грн».

Заяву обґрунтовує тим, що 23 квітня 2021 року на адресу підприємства «Сетам» надійшов лист Бердичівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький), яким повідомлено, що кошти, які надійшли від переможця електронних торгів на депозитний рахунок відділу від реалізації транспортного засобу в сумі 130 149,99 грн розподілені державним виконавцем відповідно до ст.45 Закону України «Про виконавче провадження» в рамках виконавчого провадження. Підприємству не було відомо, що кошти в сумі 130 149,99 грн розподілені державною виконавчою службою між стягувачами, так як підприємство на виконання недійсного правочину цих коштів не отримувало та не було їх розпорядником. Житомирський апеляційний суд під час винесення постанови від 01 квітня 2019 року та застосування наслідків недійсного правочину не встановлював, як були розподілені кошти, отримані на виконання недійсного правочину, та стягнув із підприємства 130 149,99 грн. Апеляційним судом не було встановлено, що кошти на виконання недійсного правочину ОСОБА_2 сплачував на рахунок Бердичівського міськрайонного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, а не на рахунок Державного підприємства «Сетам», хоча відповідні докази містяться в матеріалах справи.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 року заява ДП «Сетам» про перегляд постанови Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року за нововиявленими обставинами була задоволена частково. Постанова Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року в частині стягнення з ДП «СЕТАМ» на користь ОСОБА_2 130 149,99 грн була скасована і було ухвалено в цій частині нове судове рішення, яким було стягнуто з Бердичівського міськрайонного відділу ДВС Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) на користь ОСОБА_2 130 149,99 грн.

Постановою Верховного Суду від 22 травня 2024 року касаційна скарга Бердичівського відділу ДВС у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) задоволена частково. Постанова Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 року скасована, а справа направлена на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Скасовуючи постанову Житомирського апеляційного суду від 29 червня 2021 року, Верховний Суд виходив із того, що суд апеляційної інстанції не надав оцінку обставинам додержання ДП «СЕТАМ» передбаченого ст.424 ЦПК України строку для звернення із заявою про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Так, у матеріалах справи міститься протокол проведення електронних торгів №282958, виданий 04 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ», в якому зазначено, що грошові кошти у розмірі 130 149,99 грн необхідно перерахувати на рахунок Бердичівського відділу ДВС, та акт старшого державного виконавця вказаного відділу про проведені електронні торги (аукціон) від 15 вересня 2017 року, згідно з яким переможцем торгів на виконання вказаного протоколу кошти у розмірі 130 149,99 грн внесені. Крім того, у квітні 2020 року ДП «СЕТАМ» зверталося до апеляційного суду із заявою про виправлення описки у постанові Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року, в якій зазначало про перерахування цієї суми коштів саме на рахунок Бердичівського відділу ДВС. Вказане залишилося поза увагою суду апеляційної інстанції, який у порушення ст.ст.12,89,263 ЦПК України на зазначені положення закону уваги не звернув; не перевірив усіх доводів сторін, не надав належної правової оцінки поданим ними доказам; не сприяв всебічному й повному з`ясуванню дійсних обставин справи, що мають юридичне значення для її вирішення; не встановив, коли саме ДП «СЕТАМ» дізналося про обставини, які воно вважає нововиявленими, допустивши неповноту в з`ясуванні таких обставин.

За змістом частини першої ст.417 ЦПК України вказівки, що містяться в постанові суду касаційної інстанції, є обов`язковими для суду апеляційної інстанцій під час нового розгляду справи.

Під час нового розгляду справи у судовому засіданні представник Бердичівського відділу ДВС у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Татарчук О.А. просить заяву ДП «Сетам» про перегляд постанови за нововиявленими обставинами залишити без розгляду в зв`язку з пропуском строку подачі заяви.

Представники інших учасників справи до суду не з`явилися. Про причини своєї неявки або неявки своїх представників не повідомили. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового не з`явилися в судове засідання без поважних причин. За положеннями речення першого частини другої ст.429 ЦПК України справа розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження, у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. За положеннями частини другої ст.372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Підстави та порядок перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами врегульовано ст.ст.423-429 глави 3 розділу V «Перегляд судових рішень» ЦПК України.

Процедура перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами не є тотожною новому розгляду справи та не передбачає повторної оцінки всіх доводів сторін. Суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її в суді. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення в уже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року в справі №19/028-10/13 (пункти 7.4-7.5)).

Відповідно до частини першої ст.423 ЦПК України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Першим критерієм, який вказує на можливість перегляду за нововиявленими обставинами, є те, що рішення, яке підлягає перегляду, має обов`язково набрати законної сили.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) установлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що призвели до ухвалення незаконного рішення у даній справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду (частина друга ст.423 ЦПК України).

Тобто, нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були й не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його в кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, котрі беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (постанова Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року в справі №726/938/18).

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставини: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом (частина четверта ст.423 ЦПК України).

Враховуючи положення пункту 1 частини першої ст.424 ЦПК України, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу (істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи), учасниками справи може бути подано протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування таких обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Також за змістом частини п`ятої ст.423 ЦПК України при перегляді судового рішення за нововиявленими обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Згідно з пунктом 1 частини першої, пунктом 1 частини другої, частиною третьою ст.424 ЦПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої ст.423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення. З урахуванням приписів частини першої цієї статті заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подана з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої ст.423 цього Кодексу, - не пізніше трьох років з дня набрання таким судовим рішенням законної сили. Строки, визначені в частині другій цієї статті, не можуть бути поновлені.

Відповідно до частини першої, пункту 6 частини третьої ст.426 ЦПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами за формою і змістом повинна відповідати вимогам цього Кодексу щодо оформлення заяв до суду першої інстанції. До заяви додається, зокрема у разі пропуску строку на подання заяви, - клопотання про його поновлення.

Згідно із частиною першою ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, відповідно до прав та обов`язків сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Перелік поважних підстав, які враховуються для поновлення пропущеного процесуального строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Поважними причинами пропуску строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волі заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або істотно ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку, суди мають враховувати, що оцінка поважності причин пропуску строку повинна здійснюватися індивідуально у кожній справі, а будь-які причини не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для його поновлення. Поновленню підлягає лише строк, який пропущений з об`єктивних і незалежних від волі та поведінки особи причин. Якщо строк поновлюється зі спливом значного проміжку часу без поважних причин, таке рішення порушує принцип правової визначеності.

Відповідно до положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору, що передбачає неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження чи перегляду рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

За змістом ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, процесуальним законом встановлені часові обмеження на вчинення тих чи інших процесуальних дій, зокрема на подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення, у разі недотримання яких, суд, виключно за обґрунтованим клопотанням та в межах доводів заявника може поновити строк на звернення до суду. У разі пропуску відповідного строку та за відсутності клопотання учасника справи про його поновлення суд залишає заяву без розгляду. Це правило не стосується пропуску присічного строку, який не підлягає поновленню навіть за наявності поважних причин його пропуску.

Підставою для перегляду постанови Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року ДП «СЕТАМ» зазначило пункт 1 частини другої ст.423 ЦПК України, а саме, що обставини про зарахування коштів від реалізації майна у розмірі 130 149,99 грн на рахунок Бердичівського відділу ДВС не встановлені судами і не могли бути відомі підприємству на час розгляду справи. Зазначені обставини ДП «СЕТАМ» вважає істотними для справи, оскільки вказану суму стягнуто з підприємства.

При цьому ДП «СЕТАМ» посилається на те, що про вказані обставини підприємство дізналося з листа Бердичівського відділу ДВС від 13 квітня 2021 року №26014, а тому не пропустило передбачений ст.424 ЦПК України тридцятиденний строк для подання заяви про перегляд постанови за нововиявленими обставинами.

Разом із тим, у матеріалах справи міститься відзив із додатками на 22 аркушах, поданий Бердичівським міськрайонним відділом ДВС Головного територіального управління юстиції у Житомирській області на позовну заяву ОСОБА_1 , який був направлений ДП «Сетам» 06 лютого 2018 року (а.с.90-117 т.1). У відзиві Бердичівський міськрайонний відділ ДВС зазначає, що кошти, що надійшли 07 вересня 2017 року від переможця електронних торгів на депозитний рахунок відділу від реалізації транспортного засобу MERSEDES-BENS 313 Sprinter, днз НОМЕР_1 , були розподілені державним виконавцем відповідно до ст.45 Закону України «Про виконавче провадження» - в першу чергу, в рамках зведеного провадження було перераховано кошти на погашення заборгованостей перед стягувачами державними органами, які діють в інтересах держави та забезпечують стягнення коштів з боржника на користь державного бюджету. Копія відзиву була направлена ДП «Сетам» 06 лютого 2018 року, що підтверджується списком згрупованих поштових відправлень.

Окрім того, до відзиву Бердичівським міськрайонним відділом ДВС були долучені протокол проведення електронних торгів №282958, виданий 04 вересня 2017 року ДП «СЕТАМ», в якому зазначено, що грошові кошти у розмірі 130 149,99 грн необхідно перерахувати на рахунок Бердичівського відділу ДВС, та акт старшого державного виконавця вказаного відділу про проведені електронні торги (аукціон) від 15 вересня 2017 року, згідно з яким переможцем торгів на виконання вказаного протоколу кошти у розмірі 130 149,99 грн внесені (а.с.114-115,116 т.1).

Також у квітні 2020 року ДП «Сетам» зверталося до Житомирського апеляційного суду з заявою про внесення виправлень до постанови Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року, в якій зазначало про перерахування цієї суми коштів саме на рахунок Бердичівського відділу ДВС (а.с.112-114 т.3).

Із викладеного вище слідує, що ДП «Сетам» про існування обставин, які заявлені як підстава для звернення до суду із заявою про перегляд постанови апеляційного суду за нововиявленими обставинами, стало відомо ще з відзивів Бердичівського міськрайонного відділу ДВС, які направлялися у 2018 році під час розгляду справи, а тому перебіг тридцятиденного строку для звернення до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами розпочався саме з цього часу.

Заяву про перегляд постанови апеляційного суду за нововиявленими обставинами подано заявником лише 13 травня 2021 року, тобто з пропуском строку, встановленого пунктом 1 частини першої ст.424 ЦПК України. Заявник про поновлення вказаного строку не клопоче. За таких обставин, заява про перегляд постанови апеляційного суду від 01 квітня 2019 року за нововиявленими обставинами залишається без розгляду.

Керуючись ст.ст.126,259,268,423-424 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Заяву Державного підприємства «Сетам» про перегляд постанови Житомирського апеляційного суду від 01 квітня 2019 року за нововиявленими обставинами залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді: