ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1696/24
провадження № 2/753/3503/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 лютого 2024 року Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.,

за участю секретаря судового засідання Власенка Д.А.,

сторони у справі: не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу,

УСТАНОВИВ:

У січні 2024 року до Дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи визначено суд у складі головуючого судді Мицик Ю.С.

Позов обґрунтовано тим, що з 25.04.2015 сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі. Під час перебування в шлюбі у подружжя народилось двоє синів: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Подружні відносини між сторонами припинені. Сторони не ведуть спільне господарство, у позивачки відсутні спільні інтереси з чоловіком, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Позивачка та відповідач втратили почуття любові та поваги один до одного. Позивачка зазначає, що з відповідачем шлюб фактично припинив існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить її інтересам. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище " ОСОБА_1 ".

Ухвалою від 01.02.2024 суд відкрив провадження у справі та постановив розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

В судове засідання призначене на 29.02.2024 сторони не з`явились, про дату, час та місце проведення розгляду справи були повідомленні належним чином, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази.

29.02.2024 від представника позивачки - адвоката Котляра А.О. до суду надійшла заява в якій представник позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити та проводити розгляд справи за відсутності сторони позивача та без фіксування судового процесу технічними засобами.

21.02.2024 від відповідача до суду надійшла заява про визнання позовних вимог. У своїй заяві від 29.02.2024 відповідач просив розгляд справи проводити за його відсутності.

На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 25.04.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Люботинського міського управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 49 (а.с. №4).

Під час перебування в шлюбі у позивачки та відповідача народилось двоє дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження видане 10.11.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Люботинського міського управління юстиції у Харківській області, актовий запис №189 (а.с. №12) та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , свідоцтво про народження видане 28.03.2017 Люботинським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис №43 (а.с. №13).

Відповідно до частини першої статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно із статтями 21, 24 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Статтею 5 Протоколу № 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов`язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.

Як передбачено частиною першою статті 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

За приписом частини другої статті 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам спільної дитини, що мають істотне значення.

Перешкод для розірвання шлюбу, визначених частиною другою статті 110 Сімейного кодексу України, судом не встановлено.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що спільне життя сторін не склалося, шлюбні відносини між сторонами та ведення спільного господарства припинені і на цей час шлюб існує лише формально, а тому перебування у шлюбі суперечить інтересам позивача.

Суд дійшов висновку, що примирення сторін неможливе, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам позивача, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача, отже, наявні підстави для задоволення позову та розірвання шлюбу між сторонами.

Згідно з частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (абзац 2 частини 3 статті 115 Сімейного кодексу України).

Відповідно до ст. 141, 142 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивачки 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, та повертає позивачці 50 відсотків судового збору з державного бюджету.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3, 21, 24, 110-112 СК України, ст.ст. 4, 10, 12-13, 76-80, 133, 141, 263-265, 268, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , зареєстрований 25 квітня 2015 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Люботинського міського управління юстиції у Харківській області, актовий запис №49.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 605,60 грн.

Повернути ОСОБА_1 з державного бюджету частину судового збору, що становить 605,60 грн, сплаченого згідно з квитанцією №7540-1248-5261-1832 від 15.01.2024 (відповідно до виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету номер документа квитанції 2236 від 15.01.2024, ідентифікатор документа в казначействі: 603743514).

Позивачка: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянка України, РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою відповідно до довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянин України, код РНОКПП: НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.С. Мицик