Справа № 288/440/24
Провадження № 2/288/226/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 березня 2024 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовною заявою до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його сестра ОСОБА_2 , яка на день смерті проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Після її смерті відкрилась спадщина на будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач є спадкоємцем померлої за законом другої черги.

Звернувшись до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини закінчився 26 грудня 2018 року.

Позивач є інвалідом другої групи загального захворювання, тобто має проблеми із здоров`ям та має потреби в лікуванні. Самостійно доїхати в іншу місцевість, а саме в смт. Попільня з міста Києва до нотаріуса для подачі заяви про прийняття спадщини позивач не мав можливості, так як йому необхідна стороння допомога, а тому він не мав можливості вчасно приїхати до нотаріуса та подати заяву про прийняття спадщини.

На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкодавцем, до нотаріальної контори подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких позивач міг би подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом, а тому питання про визначення додаткового строку позивачу для прийняття спадщини може бути вирішене тільки в судовому порядку.

Позивач вважає, що пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини.

Позивач просить визначити йому додатковий строк для прийняття ним спадщини, що відкрилась після смерті сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представник позивача в підготовче судове засідання не з`явилась, через канцелярію суду надала клопотання в якому просить справу проводити без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача Корнинської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розглядати справу без участі їх представника, не заперечують у задоволенні позовних вимог.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 05 лютого 2024 року, виданої Попільнянською державною нотаріальною конторою в Житомирській області за № 26/02-31 від 05 лютого 2024 року, ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, на все рухоме та нерухоме майно, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 сестри ОСОБА_2 , в зв`язку із пропуском встановленого законодавцем терміну на прийняття спадщини /а.с. 4/.

Відповідно до Інформаційних довідок зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), виданих 05 лютого 2024 року Попільнянською державною нотаріальною конторою, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_2 , відсутня /а.с. 5,6/.

Довідкою № 128 від 21 березня 2019 року, виданої Виконавчим комітетом Корнинської селищної ради Попільнянського району Житомирської області, визначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка міста Київ, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , постійно проживала та була зареєстрована до дня її смерті за адресою: АДРЕСА_1 , одиноко /а.с. 7/.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 12 липня 2018 року Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у місті Києві, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 11487 /а.с. 8/.

Як вбачається з свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 26 вересня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві, батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про що в Книзі реєстрації народжень зроблено відповідний актовий запис за № 575 /а.с. 9/.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 23 листопада 1964 року районним бюро ЗАГС міста Бахчисарай Кримської області, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , вказані ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , запис за № 184 /а.с. 10/.

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу, сформованого 02 лютого 2024 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про шлюб, відомості про одного з подружжя: прізвище до державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_7 », прізвище після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_4 , актовий запис № 19 від 06.12.1968 року, складений Виконавчим комітетом Крушинської сільської ради Васильківського району Київської області /а.с. 11/.

Як вбачається з Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу підтвердження дошлюбного прізвища, сформованого 02 лютого 2024 року Шевченківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), до Державного реєстру актів цивільного стану громадян внесено реєстраційний запис про шлюб, чоловік ОСОБА_5 , дружина ОСОБА_8 , прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_9 », актовий запис № 7 від 06 грудня 1963 року, складений реєстратором Відділу державної реєстрації актів цивільного стану Тальнівського районного управління юстиції у Черкаській області /а.с. 12/.

Згідно Пенсійного посвідчення № НОМЕР_4 , серії НОМЕР_5 , виданого 29.01.2020 року Пенсійним фоном України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є інвалідом 2 групи загального захворювання, довічно /а.с. 13/.

Як вбачається з виписок з медичної картки ОСОБА_1 06.08.2018 року та 27.09.2018 року звертався до лікаря невропатолога /а.с. 21-23/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті сестри ОСОБА_2 не подав своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як він є інвалідом другої групи загального захворювання, має проблеми зі здоров`ям, в той період часу коли мав подати заяву про прийняття спадщини хворів, що підтверджується наданими виписками з медичної картки.

Тому продовження йому строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 197-200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Корнинської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті сестри ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник