УХВАЛА

29 жовтня 2024 року

м. Київ

справа № 757/7493/22-ц

провадження № 61-12757ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 17 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сєрова Олена Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Буглак Олеся Гурамівна про визнання недійними свідоцтв про право на спадщину, визнання недійним договору дарування, визнання недійсним договору купівлі-продажу,

ВСТАНОВИВ:

17 вересня 2024 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу, з клопотанням про поновлення строку.

Ухвалою Верховного Суду від 27 вересня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Верховний Суд роз`яснив заявнику те, що з урахуванням змісту оскарженої постанови апеляційного суду та доводів касаційної скарги щодо її оскарження на підставі пункту 1 частини другої статті 389 ЦПК України, висновки щодо застосування норми права, які викладені у постановах Верховного Суду на які заявник посилається у касаційній скарзі, стосуються правовідносин, які не є подібними до правовідносин в справі, що переглядається.

Також зазначено, що касаційна скарга не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та електронного кабінету представника позивача.

Суд роз`яснив, особі, яка подала касаційну скаргу, строк та порядок виконання вимог ухвали та наслідки її невиконання.

Копію ухвали Верховного Суду від 27 вересня 2024 року заявнику вручено 15 жовтня 2024 року.

На виконання вимог наведеної ухвали Верховного Суду від 27 вересня 2024 року, 24 жовтня 2024 року ОСОБА_1 подав уточнену касаційну скаргу, в якій зазначив відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи.

Проте за змістом касаційна скарга є тотожною попередній, в якій заявник, як на підставу касаційного оскарження, повторно посилається на те, що суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду: від 27 січня 2021 року у справі № 463/1540/14-ц, від 09 листопада 2022 року у справі № 204/8885/19, від 21 жовтня 2020 року у справі № 569/15147/17. Інших підстав касаційного оскарження заявник не зазначив.

Зазначені висновки Верховного Суду стосуються застосування статей 1268, 1270, 1301 ЦК України, які, на думку скаржника, правильно застосовані (незастосовані) судом першої інстанції.

Разом з тим, апеляційний суд встановив, що ОСОБА_1 спадщину у вигляді обов`язкової частки після смерті батька не прийняв, оскільки в установлений законом шестимісячний строк до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини не звернувся, на момент відкриття спадщини з спадкодавцем не проживав, про що також зазначено і в його позовній заяві. З вимогами про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 позивач не звертався. Тому відмовив у позову у зв`язку з встановленням відсутності порушеного права позивача на обов`язкову частку у спадщині видачею ОСОБА_2 свідоцтв про право на спадщину.

Жодних доводів та підстав касаційного оскарженні стосовно наведених висновків суду, як були підставою для відмови у позові, заявник не навів у касаційній скарзі. Тому відповідні недоліки касаційної скарги щодо необхідності зазначення підстав касаційного оскарження судового рішення, визначені в ухвалі Верховного Суду від 27 вересня 2024 року, заявник не усунув.

Відповідно до частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

За змістом статті 185 ЦПК України, якщо скаржник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається скаржнику.

Тому касаційна скарга підлягає поверненню.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись статтями 183, 185, 260, 393 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 17 липня 2024 року вважати неподаною та повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Краснощоков