Провадження № 2/204/1127/24
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2024 року Красногвардійський районний суд м.Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Токар Н.В.,

за участю секретаря Кошелюк Д.О.,

за участю представника позивача адвоката Дишлової А.О.,

за участю відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні в залі суду у м.Дніпрі цивільну справу за позовною заявою Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирними будинками, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року до суду надійшла позовна заява Комунального підприємства «Жилсервіс-5» Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирними будинками.

Предметом позовної заяви є стягнення заборгованості за надані послуги з управління багатоквартирними будинками.

14.02.2024, 12.03.2024 до канцелярії суду було подано заяви друкованого засобу масової інформації газети «Багнет Нації» про надання дозволу на проведення відеозйомки судового процесу у справі №204/15568/23 на портативну відеокамеру, посилаючись на те, що справа має певний суспільний резонанс.

В судовому засіданні представник позивача заперечувала проти проведення відеозйомки судового процесу.

Відповідач в судовому засіданні заяву підтримав, просив задовольнити.

Ознайомившись із поданими заявами, вислухавши думку учасників, приходить до наступного висновку.

Принцип гласності є конституційним принципом, який належить до основних засад судочинства, встановлених у ст. 129 Конституції України.

Закон України "Про судоустрій і статус суддів"(надалі - Закон) в якості однієї з засад організації судової влади визначає гласність і відкритість судового процесу. Так, відповідно до ч.3 ст.11 вказаного Закону, розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених процесуальним законом.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно зі ст.5 Закону України "Про інформацію" кожен має право на інформацію, що передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів. Реалізація права на інформацію не повинна порушувати громадські, політичні, економічні, соціальні, духовні, екологічні та інші права, свободи і законні інтереси інших громадян, права та інтереси юридичних осіб.

Відповідно до ст.307 ЦК України фізична особа може бути знята на фото-, кіно-, теле-чи відео плівку лише за її згодою. Згода особи на знімання її на фото-, кіно-, теле- чи відео плівку припускається, якщо зйомки проводяться відкрито на вулиці, на зборах, конференціях, мітингах та інших заходах публічного характеру.

Захист інтересів фізичної особи при проведенні фото-, кіно-, теле- та відео зйомки, який передбачений статтею 307 ЦК України, є істотною гарантією реалізації особистих немайнових прав: права на індивідуальність (стаття 300 ЦК України), права на особисте життя (стаття 301 ЦК України), права на повагу до гідності та честістаття 297 ЦК України), права на недоторканність ділової репутації (стаття 299 ЦК України) тощо.

Під поняттям "фото-, кіно-, теле-, чи відео зйомка" слід розуміти процес фіксації фактів на відповідні фото-, кіно-, теле-, чи відео носії.

Як уже зазначалося вище, Закон України "Про судоустрій і статус суддів"(далі - Закон) у якості однієї із засад організації судової влади визначає гласність і відкритість судового процесу.

Одночасно суд зазначає, що згідно ч.3 ст.7 ЦПК України, суд може видалити із зали судових засідань осіб, які перешкоджають веденню судового засідання, здійсненню прав або виконанню обов`язків учасників судового процесу або судді, порушують порядок у залі суду.

Однак, суд зауважує, що враховуючи категоричне заперечення зі сторони представника позивача на здійснення відеозйомки, з метою не порушення її особистих прав як громадянина, суд не знаходить підстав для проведення відеозйомки судового процесу.

Що стосується вирішення заяв про проведення відеозйомки судового процесу, через, як зазначено в них, певний суспільний резонанс, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Верховний Суд у справі №420/8512/20 зазначив, що словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб.

Суспільний інтерес являє собою гармонізований інтерес публічних і приватних осіб та може кваліфікуватися як суспільна користь, соціальний ефект від здійснення партнерства в будь-якій сфері права.

Відповідно до ч.2 ст.29 Закону України "Про інформацію", предметом суспільного інтересу вважається інформація, яка свідчить про загрозу державному суверенітету, територіальній цілісності України; забезпечує реалізацію конституційних прав, свобод і обов`язків; свідчить про можливість порушення прав людини, введення громадськості в оману, шкідливі екологічні та інші негативні наслідки діяльності (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, тощо.

Інформацією про резонансність цивільного провадження (справа №204/15568/23) та наявність великого інтересу до нього у громадськості, суд не володіє.

Не спостерігається контролю за судовим процесом з боку громадськості і під час проведення судового розгляду, за умови, що судове слухання проводиться у відкритому судовому засіданні. Також в судовому засіданні відповідачем, який підтримав подану заяву, не доведено наявності гармонізованого інтересу публічних і приватних осіб до цього провадження, як інформації, що являється предметом суспільного інтересу.

Зважаючи на суть провадження, яке розглядається судом, суд відхиляє доводи про суспільний резонанс з боку громадськості до справи, як безпідставні та вважає недоцільним здійснювати відеозйомку судового засідання у цій справі.

Отже, враховуючи завдання цивільного судочинства, забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами, суд вважає заяви такими, що не підлягають задоволенню. Відмова в задоволенні клопотання ніяким чином не порушує гласність судового засідання.

Відсутність дозволу на проведення відеозйомки судового процесу не позбавляє осіб, присутніх в залі судового засідання, вести стенограму, робити нотатки, крім того, сторони цивільного провадження не позбавлені можливості ознайомлення з журналом фіксації судових засідань та отримання його копії на електронному носії.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.258,259,260, Законом України «Про судоустрій і статус суддів», суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяв друкованого засобу масової інформації газети «Багнет Нації», поданих до канцелярії суду 14.02.2024, 12.03.2024 про надання дозволу на проведення відеозйомки судового процесу - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Токар