МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

"31" грудня 2024 р. Справа №370/3795/24

Суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В., перевіривши на відповідність вимогам ст. ст. 175, 177, 310-312 ЦПК України за заявою

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Служба у справах дітей та сім`ї Бучанської районної державної адміністрації Київської області, про усиновлення дітей,

в с т а н о в и в :

30.12.2024 року до Макарівського районного суду Київської області надійшла вказана заява.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддя перевіряє, зокрема наявність підстав для залишення заяви без руху.

Відповідно до частини 3 статті 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про усиновлення.

Так, заява про усиновлення дитини подається до суду у порядку, передбаченому главою 5 розділу ІV ЦПК України та повинна відповідати як загальним вимогам, передбаченим у статтях 175, 177 ЦПК України, так і спеціальним, які передбачені статтею 311 ЦПК України.

У відповідності до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у вказаних статтях, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Так, встановлено, що вказана заява не відповідає вимогам ст. 175, 177, 311, 312 ЦПК України, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, всупереч зазначеним нормам чинного законодавства, у вступній частині заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заінтересованої особи, тобто, Служби у справах дітей та сім`ї Бучанської районної державної адміністрації Київської області, що позбавляє суд можливості надсилати учаснику у справі судові документи до електронного кабінету в підсистемі «Електронний суд», а також не зазначені відомості про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи.

У порушення п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України у заяві відсутнє підтвердження заявників про те, що ними не подано іншого позову/заяви до цього ж відповідача/заінтересованих осіб з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Вимоги та зміст заяви про усиновлення врегульовано статтею 311 ЦПК України, у відповідності до якої заява про усиновлення дитини повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім`я, місце проживання заявника, а також прізвище, ім`я, по батькові, вік усиновлюваної дитини, її місце проживання, відомості про стан здоров`я дитини. Заява про усиновлення дитини може також містити клопотання про зміну прізвища, імені, по батькові, дати, місця народження дитини, про запис заявника матір`ю або батьком дитини.

До заяви про усиновлення дитини за наявності мають бути додані такі документи: 1) копія свідоцтва про шлюб, а також письмова згода на це другого з подружжя, засвідчена нотаріально, - при усиновленні дитини одним із подружжя; 2) медичний висновок про стан здоров`я заявника; 3) довідка з місця роботи із зазначенням заробітної плати або копія декларації про доходи; 4) документ, що підтверджує право власності або користування жилим приміщенням; 5) інші документи, визначені законом.

Заявники не виконали вимоги вищевказаних норм, неналежно оформили заяву, а саме: не додали документу, що підтверджує право власності або користування жилим приміщення.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 ЦПК України зазначається, що до висновку органу опіки та піклування мають бути додані: 1) акт обстеження умов життя заявника, складений за місцем його проживання; 2) свідоцтво про народження дитини; 3) медичний висновок про стан здоров`я дитини, про її фізичний і розумовий розвиток; 4) у випадках, встановлених законом, згода батьків, опікуна, піклувальника дитини, закладу охорони здоров`я або навчального закладу, а також самої дитини на усиновлення.

Зважаючи на те, що заявниками до своєї заяви про усиновлення дітей було долучено Висновок про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам дітей, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 громадянами України ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , від 04.12.2024 року, у порушення вказаної вище норми Закону, останніми не додано акту обстеження умов життя заявників, складеного за їх місцем проживання, медичних висновків про стан здоров`я дітей, про їх фізичний і розумовий розвиток, а також згоди органу або ж особи, з якою перебувають діти. До того ж, зазначений Висновок наданий суду в копії і не скріплений печаткою.

Крім того, заявник ОСОБА_1 у заяві зазначає, що він на даний час військовослужбовець, працює інструктором з тактичної підготовки у Військовій частині НОМЕР_1 Національної гвардії України ( АДРЕСА_1 ).

Відповідно до п. 3 ч. 12 ст. 26 ЗУ «Про військовий обов`язок і військову службу» військовослужбовці звільняються з військової служби через сімейні обставини або з інших поважних причин на таких підставах: під час дії воєнного стану: військовослужбовці, які є усиновлювачами.

Вказане також узгоджується із позицією Верховного Суду у справі № 495/2284/23 (провадження № 61-17583св23), викладеною в постанові від 13 березня 2024 року .

Зважаючи на те, що у випадку ухвалення рішення про задоволення заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , можуть виникнути підстави для звільнення військовослужбовця з військової служби, а отже це стосується прав та обов`язків військової частини, у складі якої заявник проходить військову службу, відтак, заявнику необхідно залучити останню до участі у справі в якості заінтересованої особи.

До того ж слід зазначити, що у заяві порушується питання про внесення відомостей до відповідних актових записів, однак органу реєстрації актів цивільного стану заявник у якості заінтересованих осіб не зазначив.

Окрім того, відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті четвертої Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви у справах окремого провадження справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні станом на 01 січня 2024 року становить 3028 грн. Отже, розмір судового збору за подання заяви у справах окремого провадження становить 605,60 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Разом з тим, до заяви не додано документу на підтвердження сплати судового збору заявницею ОСОБА_2 .

Так, за наявності вказаних недоліків заяви, провадження у справі не може бути відкрито, заява підлягає залишенню без руху, а заявникам слід надати строк на усунення вказаних в ухвалі недоліків заяви.

Недоліки мають бути усунуті шляхом подання нової редакції заяви та належним чином засвідчених копій доданих до неї документів у кількості примірників відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі, з виправленням викладених вище зауважень і залученням заінтересованих осіб.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Суд при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Якщо заявники відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконають вимоги, визначені в ухвалі суду, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявники не усунуть недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявникам, що встановлено положеннями частини 3 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 311, 312, 260 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , заінтересована особа: Служба у справах дітей та сім`ї Бучанської районної державної адміністрації Київської області, про усиновлення дітей - залишити без руху та надати заявникам строк 7 (сім) днів з дня вручення копії ухвали суду для виправлення вказаних в ухвалі суду недоліків заяви.

У разі, якщо вказані недоліки не будуть виправлені, позовна заява вважатиметься неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу/представнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя А.В. Косенко