Справа № 204/5774/24
Провадження № 2/204/2810/24
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

11 грудня 2024 Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Чудопалової С.В.

за участю секретаря Корягіної Р.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса місця проживання: АДРЕСА_2 ) до Волноваської міської військово-цивільної адміністрації Волноваського району Донецької області, третя особа: завідувач Козятинської державної нотаріальної контори Центрального Міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) (адреса місця знаходження: 22100, Вінницька область, Хмільницький район, вул. П.Орлика, буд. 5) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом до Волноваської міської військово-цивільної адміністрації Волноваського району Донецької області, третя особа: завідувач Козятинської державної нотаріальної контори Центрального Міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщинита просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на поважність пропуску строку. В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_2 . Після його смерті відкрилась спадщина. У зв`язкуіз військовою агресією проти України, позивачпоїхала проживати до м. Козятин. Позивач вказує, що дізнавшись про смерть батька, вона звернулась із заявою до суду про встановлення факту смерті. Рішенням Козятинського міськрайонного судуВінницької області від 20.12.2023 було встановлено факт смерті ОСОБА_2 .В подальшому, позивачка звернулась до РАРСУ, де отримала свідоцтво про смерть свого батька та до Козятинською державної нотаріальної контори, де отримала роз`яснення №231 від 05.04.2024, відповідно до якого вона, як спадкоємець за заповітом, не зверталась, із заявою про прийняття спадщини за заповітом у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини, у зв`язку з чим пропустила строк для подачі відповідної заяви.Позивач вважає вказану причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною, у зв`язку з чим, звернувся до суду з даною позовною заявою.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 17.06.2024 прийнятодорозгляду тавідкрито провадженняпо цивільнійсправі впорядку загальногопозовного провадження.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 04.11.2024 закрито підготовче провадження по вказаній цивільній справі .

В судове засідання позивач не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином, надала суду заяву з проханням розглядати справу у її відсутність (а.с.6).

Представник Волноваської міської військово-цивільної адміністрації Волноваського району Донецької областів судове засідання не з`явився про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, надав суду заяву з проханням розглядати справу без участі представника (а.с.34).

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, причин неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, давши відповідну правову оцінку зібраним у матеріалах справи доказам, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , видане повторно Козятинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Хмільницькому районі Вінницької області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 27.02.2024, актовий запис № 02 (а.с.22).

Рішенням Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 20.12.2023 заяву ОСОБА_1 було задоволено та встановлено факт смерті ОСОБА_3 . Вказане рішення суду набрало законної сили від 20.01.2024 (а.с.18-20).

Факт того, що померлий ОСОБА_2 є батьком, як позивача підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , згідно якого22.08.1980 ОСОБА_4 , батьками якої в свідоцтві про народження записані ОСОБА_2 та ОСОБА_5 . Вказаний документ виданий російською мовою (а.с. 10).

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , позивачка 04.11.2000 уклала шлюб з ОСОБА_6 та після реєстрації шлюбу залишила своє дівоче прізвище « ОСОБА_7 » (а.с.10).

Відповідно до заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Волноваського районного нотаріального округу Донецької області Кузуб Ю.В. №1774 від 16.11.2020, ОСОБА_2 заповідав усе належне йому майно своїй доньці ОСОБА_1 (а.с.13-14).

05.04.2024 позивачка ОСОБА_1 усно звернулася Козятинської державної нотаріальної контори, де отримала роз`яснення №231 від 05.04.2024, відповідно до якого вона, як спадкоємець за заповітом, не зверталась, із заявою про прийняття спадщини за заповітом у шестимісячний строк з часу відкриття спадщини та на час відкриття спадщини не проживала разом із спадкодавцем, у зв`язку з чим пропустила строк для подачі відповідної заяви. Крім того, позивачу було запропоновано звернутися до суду щодо вирішення даного питання по суті (а.с.16).

Як вбачається із матеріалів справи, позивачтакож звернулась до Волноваської міської військово - цивільної адміністрації Волноваського району Донецької області щодо надання інформації про проведення державної реєстрації права власності на об`єкт нерухомогомайна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , згідно відповіді №01-12/227 від 02.05.2024 було повідомлено, що державну реєстрацію прав до 01.01.2013 щодо об`єктів нерухомого майна у межах м. Волноваха Волноваського районуДонецької області проводило Комунальне підприємство «Волноваське бюро технічної інвентаризації». Товариство з обмеженою відповідальністю«Волноваське бюро технічної інвентаризації», яке було утворено внаслідок реорганізації та є правонаступником Комунального підприємства «Волноваське бюро технічної інвентаризації», не підпорядковане, не підзвітне та непідконтрольне Волноваській міській військово -цивільній адміністрації. Також зазначено, що згідно«Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територійУкраїни» від 22.12.2022 №309 (зі змінами) Волноваська міська територіальна громада є тимчасово окупованою територією РосійськоюФедерацією. За відомою інформацією, наразі доступ до реєстрових книг та реєстраційних справ, зберігачем яких є Товариство з обмеженоювідповідальністю «Волноваське бюро технічної інвентаризації» - відсутній.Підприємство та документація не евакуйовані та знаходяться на тимчасово окупованій території» (а.с.17).

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені в заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також в разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені в ст.ст. 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає в день відкриття спадщини.

За ч. 1 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має право подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Із системного аналізу вказаних положень законодавства слідує, що право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , почав відлік відповідно з дати його смерті та закінчився 17.05.2022. Фактично позивачка звернулася до Козятинської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини саме 05.04.2024, що підтверджується матеріалами.

Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску визначеного ч. 1 ст. 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, позивач посилалася на те, що пропустила визначений законом строк для прийняття спадщини, у зв`язку з тим, що була вимушена покинути своє місце проживання, через військову агресію Російської Федерації.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач є внутрішньо переміщеною особою, що підтверджується довідкою № 540- від 12.05.2022, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_4 (а.с.9).

Згідно довідки про отримання допомоги, виданої начальником управління соціальної політики Козятинської міської ради № 858 від 31.05.2024 вбачається, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в управлінні соціальної політики та отримує державну соціальну допомогу інвалідам з дитинства з надбавкою на догляд за донькою ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 3250,70 грн. в місць з 26.10.2006 по 11.07.2024, що також підтверджується посвідченням серії НОМЕР_4 виданого 30.11.2006 (а.с.23,24).

У силу ст. 12 ЦПК України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі спадкових.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Згідно з правовим висновком, викладеним Верховним Судом України у постанові від 06.09.2017 у справі №6-496цс17, під час вирішення питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. Свобода заповіту охоплює особисте здійснення заповідачем права на заповіт шляхом вільного волевиявлення, яке, будучи належно вираженим, підлягає правовій охороні і після смерті заповідача (таємниця вчинення нотаріальної дії). Свобода заповіту як принцип спадкового права включає, серед інших елементів, також неодмінність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання: складаючи заповіт, спадкодавець виражає свою волю на набуття спадкоємцем права на визначене в ньому майно.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (постанова Верховного Суду від 18 вересня 2019 року по справі № 234/859/16-ц).

Вказана позиція підтверджується також роз`ясненнями, наданими в листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013№24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи повідомлені позивачем обставини на підтвердження поважності причин пропуску визначеного законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, об`єктивність таких обставин, адже у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України, що супроводжувалося бойовими на значній території України, позивач, як і значна частина громадян України, були вимушені вживати заходів для рятування життя і здоров`я себе та близьких осіб, а тому суд приходить до висновку, що позивач пропустила визначений законом шестимісячний строк для подання заяв про прийняття спадщини з поважних причин, що не залежали від її волі, створювали додаткові перешкоди для подання заяви у визначений законом строк.

Таким чином, суд приходить до висновку, що без визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивачка, як спадкоємиця, позбавляється права отримати спадщину за заповітом, що суттєво порушує її права та законні інтереси.

Суд вважає сукупність вказаних обставин, що підтверджені в судовому засіданні сукупністю досліджених доказів, поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини, та на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю в три місяці, який буде достатнім для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обчислювати з дня набрання рішенням законної сили.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 78-80, 258, 259, 263-265, 316 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовну ОСОБА_1 до Волноваської міської військово-цивільної адміністрації Волноваського району Донецької області, третя особа: завідувач Козятинської державної нотаріальної контори Центрального Міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 строком 3(три) місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України, суд вважає необхідним зазначити у резолютивній частині рішення наступні дані:

Відповідач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_5 (адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса місця проживання: АДРЕСА_2 );

Відповідач: Волноваська міська військово-цивільна адміністраціїяВолноваського району Донецької області (адреса:85700,Донецька область, Волноваський район, м.Волноваха,вул.Центральна,буд.88);

Третя особа - завідувач Козятинської державної нотаріальної контори Центрального Міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) (адреса місця знаходження: 22100, Вінницька область, Хмільницький район, вул. П.Орлика, буд. 5).

Суддя: С.В.Чудопалова