Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 грудня 2024 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Наумової Н.В., при секретарі судового засідання Передерій Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом позивача ОСОБА_1 до відповідача Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Кузьо Галина Василівна, про поновлення строку для прийняття спадщини за законом,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовною заявою до відповідача Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Кузьо Галина Василівна, про поновлення строку для прийняття спадщини за законом.

Свою позовну заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка являється матір?ю ОСОБА_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть видане окупаційною владою Луганської області, на підставі якого Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області прийнято Рішення у цивільній справі за №308/13114/23 від 01.08.2023 року, про встановлення факту смерті останньої.

На підставі Рішення суду Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 17.08.2023 року відповідний актовий запис №6.

Згідно витягу реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності об?єкт нерухомого майна загальною площею 29.4 м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , належить батьку позивачки ОСОБА_3 .

Вказаний об?єкт нерухомого майна позивач не може в повній мірі успадкувати, за померлим батьком, оскільки таке майно було придбано у шлюбі, і нотаріус відмовляється видавати свідоцтво про право власності на частку приміщення, у зв?язку з чим і виникла необхідність звертатись до суду з позовною заявою. Інших спадкоємців не має.

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані їх підставі свідоцтва про право на спадщину), від 11.03.2024 року, інформації про заведену спадкову справу, за померлою ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_2 , відсутні, що свідчить про те, що спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилась.

На момент повномасштабного вторгнення російський військ, на територію України, мати позивачки опинилась на окупованій території Луганської області та у зв?язку з похилим віком і погіршеним станом здоров?я, не мала змоги виїхати з під тимчасово окупованої території України, а тому позивачка фактично не мала змоги дізнатись, що з її батьками.

Дізнавшись про смерть матері останньою в шестимісячний строк була подана заява до Кадіївської державної нотаріальної контори (93118, Луганська область, місто Лисичанськ, Квартал Центральний, будинок 6), однак лист так і не дійшов до адресата у зв?язку з окупацією російської армії українського міста Лисичанськ.

В той самий час, в межах шести місячного строку, а саме 15.01.2024 року, що обраховується з моменту прийняття судового Рішення про визнання останньої померлою ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), позивачкою скеровується поштовим зв?язком заява про прийняття спадщини за Законом, що залишилась після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (податковий номер НОМЕР_2 ), адресована приватному нотаріусу Ужгородського міського нотаріального округу Кузьо Галині Василівни (Закарпатська обл., м. Ужгород, 88000, площа Корятовича, буд.18-Б, прим.1), що підтверджується відповідним відтиском круглої печатки на поштовому конверті.

17 вересня 2024 року приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кузьо Галиною Василівною, видано лист, згідно якого останньою відмовлено у відкритті спадщини та для оформлення спадщини рекомендовано звернутись до суду, для визначення додаткового строку, щодо прийняття спадщини.

3 огляду на всі обставини та матеріали цієї справи, неможливо стверджувати про недобросовісність дій позивача та зловживання нею своїми процесуальними правами, оскільки пропуск такого строку не залежали від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою та пов?язані з дійсно істотними перешкодами і труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належним чином.

Звертаючись до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття

спадщини, позивач свої вимоги обґрунтовує тим, що у встановлений законом

шестимісячний строк він не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття

На підставі викладеного позивачка просить визначити для ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , (РНОКПП: НОМЕР_3 ), додатковий строк, для подання до відповідної нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю в два місяці, з моменту набрання рішення суду законної сили.114:19

11.12.2024 року від представника відповідача ОСОБА_4 надійшов відзив на позовну заяву згідно якого вона просить: відмовити ОСОБА_1 у задоволені позовних вимог у повному обсязі. В обґрунтування відзиву вказала, що суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вiк, непрацездатність, спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує на таку причину пропущення нею строку звернення до нотаріуса із заявою про прийняття проживання ОСОБА_2 на окупаційній території та неможливість отримати свідоцтво про смерть.

Як вбачається з матеріалів справи, спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що є днем відкриття спадщини. Тобто, до 22.08.2023 року позивач мала право подати заяву про прийняття спадщини. Із заявою про прийняття спадщини позивач звернулася до нотаріуса 17.09.2024, тобто через 2 роки і 7 місяців після смерті спадкодавця, відкриття спадщини. Також, хочу звернути увагу суду, що свідоцтво про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 позивачка отримала 17.08.2023 року. В матеріалах справи знаходиться пояснення приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу Кузьо Г.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 17 вересня 2024 року. До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовом про поновлення строку для

прийняття спадщини ОСОБА_1 звернулася 23 вересня 2024 року, тобто, через 1 рік та 1 місяць після отримання свідоцтва про смерть спадкодавиці.

Враховуючи вищезазначені норми права, обставини справи, вважають, що можна прийти до висновку про недоведеність позивачкою поважності пропуску строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, починаючи з дня її відкриття - з 22.02.2022 року.

Представник позивача подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить здійснювати судовий розгляд за його відсутності.

Представник Ужгородської міської ради у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце судового розгляду були належним чином повідомлені.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Кузьо Г.В. у судове засідання не з`явивлась, хоча про час та місце судового розгляду була належним чином повідомлена.

України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, про що складено відповідну довідку.

Таким чином, виходячи з поданих заяв, судом розглядається справа за наявними доказами у відсутності сторін без фіксування звукозаписувальним технічним засобом.

Судом встановлено, що згідно рішення від 01.08.2023 року у справі №308/13114/23 встановлено факт смерті: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кадіївка Алчевського району Луганської області; ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 в м. Кадіївка Алчевського району Луганської області.

З копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 28.07.1976 року заявниці ОСОБА_5 , копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 від 01.02.2005 року, копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_6 від 26.10.2013 року вбачається, що ОСОБА_5 є донькою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 25.01.2019, індексний номер витягу: 153979843 ОСОБА_3 на праві приватної власності належить квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до заяви позивачка ОСОБА_1 звернулася до Киїівської державної нотаріальної контори з метою прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

Відповідно до заяви позивачка ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Кузьо Г.В. з метою прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 .

Згідно інформаційної довідки з Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) номер інформаційної довідки 76152693 від 11.03.2024 року стосовно ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 відомості про відкриття спадкової справи у спадковому реєстрі інформація відсутня.

Поясненнями приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Кузьо Г.В. від 17.09.2024 року №15/01-16 повідомлено позивачку, що оскільки після відкриття спадщини пройшло вже більше 6 місяців та нею не надано документів щодо спільного проживання за однією адресою з померлим, вона як спадкоємець за законом маєте право на оформлення спадщини після визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Тому для оформлення спадщини рекомендувала звернутись до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Постанова про відмову у вчинені нотаріальної дії в цьому випадку не видається, оскільки відкриття спадкової справи не є нот. дією.

Таким чином між сторонами виник спір з приводу поважності причин пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Дослідивши письмові докази в їх сукупності, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч. 1 ст.13ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 1216ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст.1268 ЦК України спадкоємець за законом чи заповітом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до ст.ст. 1269, 1270ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав спільно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шести місяців з час відкриття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Такий позов підлягає задоволенню, якщо позивач надасть докази наявності поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Поважними при цьому слід визнавати такі причини, які з огляду на моральні норми суспільства виправдовують поведінку спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови «Про судову практику справах про спадкування» № 7від 30травня 2008року роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на чинення цих дій.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 1 та ч. 5 ст. 81 ЦПК України).

При зверненні позивача до приватного нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину також у зв`язку з пропущенням терміну прийняття спадщини, що підтверджується поясненнями приватного нотаріуса.

Водночас, строк подачі заяви про прийняття спадщини позивачем було пропущено з поважних причин, а саме: у зв`язку з введенням воєнного стану на території України та у зв?язку з окупацією російської армії українського міста Лисичанськ.

Позивачем доведено існування об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини, а обставини, на які вона посилалася як на підставу для визначення їй додаткового строку для подання зави про прийняття спадщини є поважними причинами пропуску вказаного строку, що унеможливили чи в інший спосіб перешкодили їй вчасно реалізувати право на подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладені обставини, оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини, суд вважає, що наявні достатні підстави для задоволення позову ОСОБА_1 та визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , терміном два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

На підставі викладеного ст.ст. 16, 1216, 1268, 1269, 1272, 1296 ЦК України, ст.ст. 2, 13, 80, 81 ЦПК України, керуючись ст.ст. 258, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до відповідача Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу Кузьо Галина Василівна, про поновлення строку для прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном два місяці після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи,якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи(вирішення питання) без повідомлення(виклику)учасників справи,зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду Н.В. Наумова