ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/4085/23
номер провадження 2/695/383/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Ватажок-Сташинської А.В.,

за участю: секретаря судового засідання Біліченко С.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду у м. Золотоноші за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування заподіяної майнової шкоди,

ВСТАНОВИВ:

До Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області звернулась фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом, в якому просить зобов`язати ОСОБА_2 відшкодувати заподіяну майнову шкоду у сумі 637 180 грн 00 коп.

В обґрунтування позову зазначено, що даний спір обумовлений відшкодуванням заподіяної майнової шкоди при виконанні трудових обов`язків за укладеним між сторонами трудовим договором, тобто виник з трудових правовідносин. Як зазначено у позові відповідач є працівником позивача на умовах безстрокового трудового договору. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась з вини відповідача було пошкоджено належний позивачеві транспортний засіб автомобіль DAF XF 95.480, державний номерний знак НОМЕР_1 , що стверджується постановою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 06.06.2023 у справі №703/2157/23. Відповідно до звіту експерта розмір заподіяної позивачу майнової шкоди становить 599 180 грн 00 коп. Посилаючись на те, що позивач поніс також витрати на транспортування (буксирування) пошкодженого автомобіля з місця дорожньо-транспортної пригоди до місця проживання позивача в сумі 38 000 грн 00 коп., позивач просить стягнути з відповідача заподіяну майнову шкоду на загальну суму 637 180 грн 00 коп.

Ухвалою суду від 30.10.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання з розгляду даної справи.

Ухвалою суду від 13.12.2023 продовжено строк підготовчого провадження у даній справі на тридцять днів, відкладено підготовче судове засідання з розгляду справи до 09 год 05 хв 15.01.2024.

10 січня 2024 року на адресу суду від позивача надійшла заява про зменшення позовних вимог, повернення надмірно сплаченого судового збору і подальший розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з прохальною частиною вказаної заяви позивач просить суд:

-прийняти вказану заяву до розгляду;

-зобов`язати відповідача відшкодувати позивачу заподіяну майнову шкоду в сумі 6 700 грн 00 коп.;

-зобов`язати відповідача відшкодувати позивачу заподіяну моральну (немайнову) шкоду в сумі 100 000 грн 00 коп.;

-повернути позивачу надмірно сплачений судовий збір в сумі 5 298 грн 20 коп.;

-здійснювати подальший розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

В обґрунтування заяви, посилаючись на ч.3 ст.49, ч.2 ст.197 ЦПК України, зазначив, що позивач вважає за необхідне зменшити заявлену до стягнення суму заподіяної відповідачем майнової шкоди до 6 700 грн 00 коп., оскільки пунктом 3 укладеного між сторонами трудового договору передбачено, що позивач зобов`язаний оплачувати працю відповідача у розмірі не менше мінімальної заробітної плати на місяць. Відповідно до відомості на виплату готівки за березень 2023 року відповідач отримав заробітну плату за березень 2023 року в сумі 6 700 грн 00 коп. Позивач відрахувань із заробітної плати відповідача за заподіяну майнову шкоду не здійснював. Тому, позивач вважає за доцільне зобов`язати відповідача відшкодувати позивачу заподіяну майнову шкоду в сумі 6 700 грн 00 коп. Також у заяві позивача від 10.01.2024 зазначено, що внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась з вини відповідача та знищення відповідачем майна позивача, останньому завдано моральної (немайнової) шкоди. Як зазначено у заяві позивача від 10.01.2024, враховуючи тривалість і глибину душевних страждань, фізичного болю внаслідок ушкодження здоров`я, спричинених знищенням майна, позбавленням можливості реалізації заробляти гроші на існування, розмір завданої позивачеві моральної шкоди становить 100 000 грн 00 коп. З огляду на наведене, враховуючи, що сукупний розмір заявлених до стягнення з відповідача сум на відшкодування завданої відповідачем шкоди значно зменшився, позивач просить провернути надміру сплачений судовий збір у сумі 5 298 грн 20 коп. та здійснювати подальший розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження.

У підготовчому судовому засіданні, призначеному на 09 год 05 хв 15.01.2024 позивач просив прийняти до розгляду заяву від 10.01.2024, наполягав на її задоволенні з підстав зазначених у заяві.

Відповідач у підготовче засідання не прибув, явку свого представника у судове засідання не забезпечив. Відповідно до заяви від 27.11.2023 відповідач просить суд зупинити провадження у даній справі, оскільки відповідач проходить військову службу в лавах ЗСУ.

Заслухавши пояснення позивача, вирішуючи питання щодо можливості прийняття до розгляду заяви позивача від 10.01.2024, враховуючи підстави та предмет спору, суд зазначає про таке.

Відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на суд стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Отже, реалізація права особи на судовий захист здійснюється в порядку, встановленому процесуальним законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина перша та друга статті 2 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою та четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до частини першої статті 49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом другим частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц).

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі. Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

У свою чергу, підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Слід зазначити, що правові підстави позову це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

При поданні заяви про збільшення позовних вимог, зміну предмета або підстав позову, позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.

Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмета позову не допускається. Зміна підстав або предмета позову здійснюється шляхом подання суду відповідної письмової заяви. Зміна підстав або предмета позову можлива лише до початку розгляду судом справи по суті, тобто до того моменту, коли суд почне проголошувати позовну заяву. Ця норма спрямована на усунення зловживання процесуальним правом на зміну підстав або предмета позову. Заява, подана після початку розгляду справи по суті, залишається без розгляду і повертається позивачеві.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 23.11.2022 у справі № 352/1331/20, від 25.05.2022 у справі № 753/1908/15-ц.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою відповідно до ЦПК України. Збільшення розміру позовних вимог не передбачає пред`явлення однієї чи кількох нових вимог, додатково до викладених у позовній заяві (постанова Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 723/1233/17).

У постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19, зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог тощо. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також зі змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Звертаючись з первісним позовом до суду, позивач просив суд зобов`язати відповідача відшкодувати заподіяну майнову шкоду у сумі 637 180 грн 00 коп., оскільки внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась з вини відповідача було пошкоджено належний позивачеві транспортний засіб автомобіль DAF XF 95.480, державний номерний знак НОМЕР_1 . При зверненні з первісним позовом до суду, позивач стверджував, що даний спір виник із трудових правовідносин, так як відповідач є найманим працівником позивача, та особливості відшкодування майнової шкоди в трудових відносинах визначені нормами КЗпП України.

Водночас у заяві від 10.01.2024 позивач просить суд зобов`язати відповідача відшкодувати позивачу заподіяну майнову шкоду в сумі 6 700 грн 00 коп., оскільки відповідно до відомості на виплату готівки за березень 2023 року відповідач отримав заробітну плату за березень 2023 року в сумі 6 700 грн 00 коп., а позивач відрахувань із заробітної плати відповідача за заподіяну майнову шкоду не здійснював. Також у заяві від 10.01.2024 позивач просить зобов`язати відповідача відшкодувати позивачу заподіяну моральну (немайнову) шкоду в сумі 100 000 грн 00 коп., оскільки внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка сталась з вини відповідача та знищення відповідачем майна позивача, останньому завдано моральної (немайнової) шкоди на вказану суму.

Виходячи із принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу (статті 12 і 13 ЦПК України), саме на позивачеві лежить обов`язок довести обставини, які мають значення для справи, а суд розглядає справи лише в межах заявлених позивачем вимог.

Подана позивачем заява про зменшення розміру позовних вимог від 10.01.2024, незважаючи на таку її назву, фактично такою не є, оскільки у цій заяві фактично порушується питання про зміну як підстав, так і предмету позову.

Як вже було зазначено вище, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Наслідком розгляду заяви, зміст якої свідчить про одночасну зміну предмета і підстав позову є повернення такої заяви та розгляд раніше заявлених позовних вимог, якщо позивач не відмовляється від позову. Водночас у таких випадках позивач не позбавлений права звернутися з новим окремим позовом у загальному порядку.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22.01.2020 у справі №826/19197/16.

Отже, заява позивача від 10.01.2024 є фактично поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість прийняття до розгляду судом поданої позивачем заяви.

Враховуючи викладене, суд відмовляє в задоволенні клопотання про прийняття до провадження у цивільній справі № 695/4085/23 за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування заподіяної майнової шкоди заяви позивача від 10.01.2024 та повертає її позивачеві.

Керуючись ст.49, 197-199, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про прийняття до провадження у цивільній справі № 695/4085/23 за позовною заявою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування заподіяної майнової шкоди заяви від 10.01.2024 відмовити.

Заяву про зменшення позовних вимог, повернення надмірно сплаченого судового збору і подальший розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження від 10.01.2024 повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя А.В. Ватажок-Сташинська