Справа № 367/218/23
Провадження №2/367/740/2025
УХВАЛА

Іменем України

25 листопада 2024 року м. Ірпінь

Ірпінський міський суд Київської області в складі :

головуючого судді Третяк Я.М.,

за участі секретаря судового засідання Люліної О.С.,

розглянувши у підготовчому засіданні в м. Ірпені Бучанського району Київської області цивільну справу за позовом керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро Будінвест Груп», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державне підприємство «Київське лісове господарство», про усунення перешкод користування майном шляхом скасування рішення про державну реєстрацію права власності, повернення земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро Будінвест Груп», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державне підприємство «Київське лісове господарство», про усунення перешкод користування майном шляхом скасування рішення про державну реєстрацію права власності, повернення земельної ділянки кадастровий номер :03:005:0062.

Під час підготовчого провадження від керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області надійшла заява про зміну предмету позову, в зв`язку з чим прокурор просить викласти позовні вимоги в такій редакції:

1. витребувати на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації з незаконного володіння Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро Будінвест Груп» () земельну ділянку лісогосподарського призначення з кадастровим номером :03:005:0062, площею 1.1575 га;

2. скасувати рішення державного реєстратора Сквирської міської ради Київської області Шерстюк Альони Олександрівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 19.11.2021 з індексним номером 61722134, яким за ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) було зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :03:005:0062, площею 1.1575 га;

3. скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Бучанського нотаріального округу Леденьова Івана Сергійовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 20.11.2021 з індексним номером 61732716, яким за Товариством з обмеженою відповідальністю «Євро Будінвест Груп» () зареєстровано право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :03:005:0062, площею 1.1575 га.

Окрім того, під час підготовчого провадження до суду надійшло клопотання керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області, в якому в зв`язку з реорганізацією ДП «Київське лісове господарство» він просив суд залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача його правонаступника - Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України».

Учасники судового процесу до суду не з`явилися, належним чином повідомлені про дату, час та місце підготовчого засідання, клопотань про відкладення судового засідання до суду не подавали.

За таких обставин суд визнав можливим вирішити питання щодо заяв з процесуальних питань за відсутності учасників судового процесу.

Дослідивши подані суду заяви з процесуальних питань, суд дійшов висновку, що вони підлягають задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За правилами ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Статтею 43 ЦПК України визначено права та обов`язки учасників справи. Зокрема, учасники справи мають право: подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (п. 3 ч.1 ст. 43 ЦПК України). Учасники справи зобов`язані, зокрема й виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

Сторони користуються рівними процесуальними правами (ч. 1 ст. 49 ЦПК України). Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України). До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (ч.3 ст.49 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зазначено, що "зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. Колегія суддів Верховного Суду не погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення заяви про зміну предмета позову і вважає, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. У цьому випадку суди не врахували вимоги статті 189 ЦПК України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті".

З огляду на викладене позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів - предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні у ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 18 травня 2022 року у справі № 570/5639/16-ц (провадження № 61-19440св21) зазначено, що "зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин. Колегія суддів Верховного Суду не погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій щодо повернення заяви про зміну предмета позову і вважає, що позивач має право на уточнення позовних вимог, враховуючи приписи статей 13, 175, 197 ЦПК України, якими передбачено виключне право позивача на визначення предмета та підстав спору, а також способу захисту порушеного права та інтересу. У цьому випадку суди не врахували вимоги статті 189 ЦПК України, за якими одним із завдань підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті".

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема, у статті 16 ЦК України, а тому зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/обраних способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не повною мірою забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Дослідивши заяву про зміну предмета позову, суд вважає, що наведені правила прокурором було дотримано, змінюючи предмет позову, прокурор не змінював підстави позову, подав таку заяву у встановлений законом строк, тому заява про зміну предмета позову приймається судом до розгляду.

Окрім того, за змістом статті 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Згідно наказу Державного агентства лісових ресурсів України від 26.10.2022 № 804 створено Державне спеціалізоване господарське підприємство « Ліси України».

Наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 28.10.2022 № 946 припинено Державне підприємство « Київське лісове господарство» шляхом реорганізації, а саме приєднання до ДСГП «Ліси Україн». Цим же наказом визначено, що ДСГП «Ліси України» є правонаступником прав та обов`язків ДП « Київське лісове господарство».

Отже, у даному випадку у відносинах, щодо яких виник спір у межах цієї справи, відбулося правонаступництво у зв`язку з утворенням Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», яке стало правонаступником ДП «Київське лісове господарство».

З урахуванням наведеного, суд вважає необхідним залучити до участі у справі Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в якості правонаступника Державного підприємства «Київське лісове господарство».

Керуючись ст. ст. 49, 55, 259-261, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області про зміну предмету позову та заміну третьої особи задовольнити.

Прийняти до розгляду заяву керівника Бучанської окружної прокуратури Київської області про зміну предмета позову у цивільній справі № 367/218/23.

Замінити третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державне підприємство «Київське лісове господарство» на третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» (, адреса: 01601, м. Київ, вул. Руставелі Шота, буд. 9-А).

Надіслати учасникам справи копію даної ухвали. Зобов`язати позивача здійснити вручення новим учасникам судового процесу копії позовної заяви та заяви про зміну предмета позову з копіями доданих до них документів.

Встановити відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 178 ЦПК України - п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали з доданням доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; а також документів, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Попередити відповідачів, що в разі ненадання відзиву в установлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Запропонувати позивачу подати до суду відповідь на відзив, а відповідачам - заперечення протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов та відповіді на відзив відповідно.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали має право надіслати: суду пояснення щодо позову або відзиву, іншим учасникам справи - копію таких пояснень.

Відкласти підготовче засідання до 19 грудня 2024 року до 15 години 40 хвилин, яке відбудеться в приміщенні Ірпінського міського суду Київської області (адреса: м. Ірпінь, вул. Мінеральна, буд. 7).

Про дату, час і місце наступного підготовчого засідання повідомити учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя: Я.М.Третяк