УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

29 серпня 2024 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої представником за ордером ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації зазначене позивачем як останнє відоме: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу, -

встановив:

07 серпня 2024 року представник позивача через систему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, у якому просить розірвати шлюб укладений між позивачем та відповідачем, зареєстрований 04.09.1993 року Медведевською с/радою Джанкойського району республіки Крим, актовий запис №16.

Відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції матеріали позовної заяви з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2024 року передані судді Булах Є.М.. 09.08.2024 року.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

За інформацією отриманою судом 28.08.2024 року з Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 29.08.2024 року, відомості стосовно місця проживання відповідача відсутні.

За інформацією отриманою судом 28.08.2024 року з УДМС України в Херсонській області, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 29.08.2024 року, відповідач зареєстрованим або знятим з реєстрації місця проживання по Херсонській області не значиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Відповідно до ч. 10 ст. 187 ЦПК України, якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України.

Враховуючи приписи ч. 1 ст. 27 ЦПК України та той факт, що позивач до суду із позовом до відповідача звернувся за останнім відомим йому місцем реєстрації відповідача, дана заява підсудна Херсонському міському суду Херсонської області.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ст. 175,177 ЦПК України, до позову додається документ, підтверджуючий сплату судового збору, а у разі, якщо позивача звільнено від сплати судового збору, подається клопотання про звільнення з зазначенням підстав звільнення.

Представником позивача подано позовну заяву без сплати судового збору, у тексті якої він посилався на те, що позивача звільнено від сплати судового збору, оскільки останній є членом сім`ї загиблого захисника України, що надає йому безумовне право на розгляд справи без сплати судового збору.

Однак суд не погоджується із такими доводами представника позивача враховуючи наступне.

Судом встановлено, що заявник є членом сім`ї загиблого захисника України, відповідно до долученої ксерокопії посвідчення серії НОМЕР_4 , виданого 22.04.2024 року, відповідно до якого пред`явник має право на пільги встановлені законодавством України для сімей загиблих(померлих) Захисників і Захисниць України.

Відповідно до положень ст.15 ЗУ Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту, сім`ям загиблих (померлих) ветеранів війни та сім`ям загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України надаються такі пільги, до яких входить пільга зі сплати податків, зборів, мита та інших платежів до бюджету відповідно до податкового та митного законодавства.

Пунктом 30.1 ст. 30 ПК України, податкова пільга передбачене податковим та митним законодавством звільнення платника податків від обов`язку щодо нарахування та сплати податків та зборів, сплати ним податку і збору в меншому розмірі за наявності підстав, визначених пунктом 30.2 цієї статті.

Враховуючи те, що в Законі України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту не конкретизовано, які саме податкові пільги поширюються на ветеранів, вказана пільга передбачає звільнення не від усіх податків і зборів, а лише тих, які конкретно визначено у спеціальному законодавстві.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розмір ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір», який у даному випадку є спеціальним Законом.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Тобто, необхідною передумовою розгляду судом позовної заяви є сплата судового збору, особою, яка звертається з такою заявою до суду у визначеному ЗУ «Про судовий збір» розмірі.

Як встановлюється з положень п.8 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів(партизанів), які загинули чи пропали безвісті, і прирівняні до них у встановленому порядку особи.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні(або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків.

Згідно з п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Пунктом 16 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: позивачі за подання позовів щодо спорів, пов`язаних з наданням статусу учасника бойових дій відповідно до пунктів 19-21 частини першої статті 6 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Слід зазначити, що відповідно до проекту щодо звільнення від сплати судового збору деяких категорій Закону України від 12.09.2022 року №8021 «Про внесення змін до Закону України «Про судовий збір» осіб» передбачається: частину першу статті 5 Закону України «Про судовий збір доповнити пунктами 26,27,28 такого змісту:

26) позивачі у справах щодо порушення прав, визначених Законом України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб»;

27) позивачі учасники бойових дій, які захищають(захищали) незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, брали (беруть) безпосередню участь у відсічі збройної агресії та забезпеченні національної безпеки, усуненні загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності у період дії правового режиму воєнного стану;

28) позивачі члени сім`ї військовослужбовців учасників бойових дій, які загинули(померли) внаслідок поранення, контузії чи каліцтва або пропали безвісти під час відсічі збройної агресії та забезпеченні національної безпеки, усуненні загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.

Для цілей цього пункту до членів сімей військовослужбовців учасників бойових дій належать: батьки(якщо вони до досягнення особою повноліття не були позбавленні стосовно неї батьківських прав); інший із подружжя(якщо він(вона) не одружилися вдруге); малолітні та/або неповнолітні діти; утриманці загиблого(померлого)».

Станом на час подання ОСОБА_1 /її представником позовної заяви до суду, вищезазначений Закон України не є чинним, а існує лише на стадії проекту.

З урахуванням зазначеного, судом не встановлено того, що позивач відноситься до будь-яких категорій осіб, що мають пільги щодо звільнення від сплати судового збору.

Таким чином, у даному випадку за приписами абз. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір», позовна заява належить до об`єкту справляння судового збору, а особа, яка звернулася з нею до суду, не належить до суб`єктів, яким згідно з нормами ст. 5 Закону України «Про судовий збір» встановлено пільги щодо його сплати.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.2 п.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» та станом на 1 січня 2024 року становить 3028, 00 грн. Отже, за одну вимогу немайнового характеру, сума судового збору становить 1 211,20 грн. (3028, 00 х 0,4).

Оскільки, документу про сплату судового збору у порядку та розмірі встановленому законом або вмотивованого клопотання про звільнення від сплати судового збору до позову не долучено, позивачу необхідно сплатити суму судового збору та надати суду докази у порядку визначеному ч. 4 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до статті 185 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При цьому суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Позивачу необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду документи та докази, що усувають недоліки позовної заяви.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу (представнику позивача) строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої представником за ордером ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації зазначене позивачем як останнє відоме: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу/представнику.

Надати позивачу/представнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала про залишення позову без руху оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах