справа № 631/1135/24
провадження № 2/631/509/24
У Х В А Л А

п р о п о в е р н е н н я п о з о в н о ї з а я в и

31 грудня 2024 року селище Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі судді Мащенко С. В., розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Євген Валентинович, до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу», -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Є. В., в електронній формі за допомогою та з використанням підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області із позовною заявою до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу».

Зазначена заява зареєстрована за вхідним № 5197/24-вх від 09.07.2024 року із наданням автоматизованою системою документообігу суду єдиного унікального № 631/1135/24 (провадження № 2/631/509/24) та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, обліково-статистичної картки справи та Контрольного журналу судових справ і матеріалів, переданих для розгляду судді, передана на розгляд головуючого судді Мащенко С. В.

За правилом частини 8 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України суд скориставшись даними Єдиного державного демографічного реєстру щодо інформації про зареєстроване місце проживання відповідача, отримавши відповідь № 686399 від 10.07.2024 року.

Зі змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Є. В., просить суд «розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 28 серпня 1982 року селища Нова-Водолага районним відділом ЗАГС Харківської області, актовий запис № 112».

Ухвалою Нововодолазького районного суду Харківської області, постановленою 11.07.2024 року, позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Є. В., до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу» прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без виклику (повідомлення) сторін.

Натомість ухвалою, постановленою 31.10.2024 року в межах справи з єдиним унікальним № 631/1135/24 (провадження № 2/631/509/24), позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Є. В., «Про розірвання шлюбу» залишено без руху із наданням строку стороні позивача для усунення недоліків 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому в ухвалі суду зазначено, що недоліки позову слід усунути шляхом вчинення певних дій, як то: подати оригінал свідоцтва про шлюб.

Крім того, постановляючи ухвалу Нововодолазький районний суд Харківської області у абзаці 2 своєї резолютивної частини роз`яснив стороні позивача ( ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Є. В.), що відповідно до частини 12 та 13 статті 187 Цивільного процесуального кодексу України у разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, інакше - позовна заява залишається без розгляду.

На виконання приписів частини 6 статті 272 Цивільного процесуального кодексу України копію зазначеної ухвали надіслано позивачу за допомогою поштових засобів зв`язку (вихідний № 631/1135/21/6785/2024), а представнику позивача за ордером за допомогою та з використанням підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи для виконання.

Надіслана на ім`я представника позивача кореспонденція була доставлена адвокату Гуркіну Є. В. в його електронний кабінет 31.10.2024 року о 22 годині 11 хвилин 15 секунд.

В той же час, поштова кореспонденція на ім`я позивача повернута до суду 12.12.2024 року з відміткою, зробленою відповідним працівником пошти 11.12.2024 року про відсутність адресата ( ОСОБА_1 ) за вказаною адресою ( АДРЕСА_1 ).

Приписом пунктів 2 і 4 абзацу 1 та абзацу 2 частини 6 статті 272 Цивільного процесуального кодексу України унормовано, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи та день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду. Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Одночасно із цим, зміст частини 1 статті 258 наведеного кодифікованого акта обумовлює, що судовими рішеннями є: 1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови; 4) судові накази тощо.

Відтак, ухвала Нововодолазького районного суду Харківської області, постановлена 29.10.2024 року в межах справи з єдиним унікальним № 631/1135/24 (провадження № 2/631/509/24), про залишення позовної заяви ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Є. В., «Про розірвання шлюбу» вважається отриманою 01 листопада 2024 року представником позивача за ордером та 11.12.2024 - позивачем.

При цьому положення частини 1 статті 131 Цивільного процесуального кодексу України зобов`язують учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

Частини 5 і 6 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України мовлять про те, що суд повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Про необхідність повернення позовної зави шляхом постановлення відповідної ухвали мовить й припис частини 2 статті 258 Цивільного процесуального кодексу України, де чітко визначено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відтак, вирішуючи питання про повернення позовної заяви і доданих до неї документів внаслідок не усунення її недоліків у строк, встановлений судом, слід перш за все, виходить з того, що статтею 55 Конституції України проголошено, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Зміст цього права полягає у тому, що кожен має право звернутися до суду, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Отже, звернення особи до суду є її абсолютним правом.

Частиною 3 статті 13 цивільного процесуального кодифікованого закону України визначено, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Також, відповідно до змісту частини 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Здебільшого, частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року в Римі, яка відповідно до приписів статті 9 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року (із змінами та доповненнями) є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Вказане повністю кореспондує зі змістом вже згаданої вище статті 55 Конституції України, яку відповідно до рішення Конституційного Суду України № 9-зп від 25.12.1997 року (у справі за конституційним зверненням громадян ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та інших щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124 Конституції України (справа за зверненнями жителів міста Жовті Води) слід розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку, і суд не може відмовити у правосудді, а також у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства.

Одночасно із цим правилами прецедентної практики Європейського суду з прав людини передбачено, що кожна держава - учасниця Конвенції, реалізуючи пункт 1 її статті 6 щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Таким чином, незважаючи на те, що звернення особи до суду є її абсолютним правом, однак воно повинно ґрунтуватись на приписах матеріального та процесуального законів.

Отже, з матеріалів справи із єдиним унікальним № 631/1135/24 (провадження № 2/631/509/24) за позовом ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Є. В., до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу» вбачається, що сторона позивача, отримавши копію ухвали суду про залишення їх позову без руху, повинна була б усунути виявлені судом недоліки не пізніше 06.11.2024 року.

Однак, беручи до уваги зазначені вище норми процесуального права, проаналізувавши всі наявні письмові докази з питань своєчасності та належності отримання ОСОБА_1 та його представником за ордером ОСОБА_5 копії відповідного судового рішення, оцінюючи тривалість пробігу поштової кореспонденції та ураховуючи, що на дату прийняття цієї ухвали недоліки позову не усунуті, суд доходить обґрунтованого висновку про те, що за таких обставин позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Є. В., до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу» слід вважати неподаною та повернути позивачу разом із доданими до неї документи, залишивши в суді її копію.

Постановляючи ухвалу, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року шляхом реорганізації (злиття) Валківського районного суду, Коломацького районного суду та Нововодолазького районного суду Харківської області утворено Валківський окружний суд у Валківському, Коломацькому та Нововодолазькому районах Харківської області із місцезнаходженням у містах Валках, селищі міського типу Новій Водолазі та селі Різуненковому Коломацького району Харківської області.

За змістом пункту 3 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року районні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.

Окрім того, Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів», що набрала чинності 19.07.2020 року, змінений адміністративно-територіальний устрій нашої Держави.

Зокрема, відповідно до підпункту 20 пункту 3 та абзаців 3 і 6 підпункту 20 пункту 1 цієї Постанови ліквідований Нововодолазький район Харківської області та утворені Красноградській район Харківської області (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі території Старовірівської сільської територіальної громади (на цей час Берестинський район та місто Берестин відповідно) та Харківський район Харківської області (з адміністративним центром у місті Харків) у складі території Нововодолазької селищної територіальної громади, що затверджені Кабінетом Міністрів України, тощо.

При цьому, як чітко визначив законотворець у пункті 6 своєї Постанови, у продовж тримісячного строку з дня набрання нею чинності Кабінет Міністрів України повинен привести свої нормативно-правові акти у відповідність із нею та забезпечити таке приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів.

Одночасно із цим, приписами статті 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями), а також статтею 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», закріплено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності, спеціалізації, інстанційності і визначається законом.

Пунктом 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» вищезазначеного Закону на законодавчому рівні унормовано, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до цього, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України.

Натомість, закон, який змінює існуючу систему судоустрою та приводить її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою, не прийнятий, Валківський окружний суд на цей час свою діяльність не розпочав, воєнний стан на території України не припинений та не скасований, а тому справа перебуває на розгляді належного суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 55 і 125 Конституції України, прийнятої 28.06.1996 року № 254к/96-ВР (із змінами та доповненнями); частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, учиненої 04.11.1950 року в Римі; статтями 17, 36 і пунктами 3 та 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» № 1402-VІІІ від 02.06.2016 року (із змінами та доповненнями); Постановою Верховної Ради України № 807-ІХ від 17.07.2020 року «Про утворення та ліквідацію районів»; пунктом 160 частини 1 Указу Президента України «Про реорганізацію місцевих загальних судів» № 451/2017 від 29.12.2017 року; Рішенням Конституційного Суду України № 9-зп від 25.12.1997 року (у справі за конституційним зверненням громадян ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та інших щодо офіційного тлумачення статей 55, 64, 124 Конституції України (справа за зверненнями жителів міста Жовті Води); і статтями 3, 4, 17, 18, статтями 76 80, 89, частиною 3 статті 124, 131, 175 - 177, 185, 187, пунктом 1 частини 1 і частиною 2 статті 258, статтями 259 260, частиною 2 статті 261, частинами 5 і 6 статті 272, частиною 2 статті 352, статтями 353 - 354 Цивільного процесуального кодексу України № 1618-ІV від 18.03.2004 року (в редакції Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017 року із змінами та доповненнями),-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , від імені та інтересах якого діє адвокат Гуркін Євген Валентинович, до ОСОБА_2 «Про розірвання шлюбу», зареєстровану під єдиним унікальним № 631/1135/24 (провадження № 2/631/509/24), вважати неподаною та повернути позивачеві разом із доданими до неї документи, залишивши в суді копію позову.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що повернення його позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із цим позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для цього.

Копію ухвали надіслати протягом двох днів з дня її складення позивачу ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення, а його представнику адвокату Гуркіну Євгену Валентиновичу - в електронній формі у порядку, визначеному законом.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з цього дня.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала, що набрала законної сили, обов`язкова для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання ухвали є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Ухвалу постановлено, складено шляхом комп`ютерного набору та підписано суддею в одному примірнику.

Суддя С. В. Мащенко