Справа №359/7191/24
Провадження №2/359/2694/2024
27 грудня 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Семенюти О.Ю.,
за участю секретаря судового засідання Моргушко Л.В.,
за участю позивача ОСОБА_1 ,
за участю представника позивача ОСОБА_2 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про припинення стягнення аліментів на утримання дитини,
1. Зміст доводів пред`явленого позову.
5 липня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначив, що 9 жовтня 2010 року він уклав шлюб з відповідачем, під час якого ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народився син ОСОБА_4 . Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 3 квітня 2015 року шлюб, укладений між позивачем та ОСОБА_1 , був розірваний. Іншим рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 20 квітня 2018 року з ОСОБА_1 на користь відповідача були стягнуті аліменти на утримання сина сторін в розмірі 1/4 частки від заробітку (доходу) платника аліментів щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня пред`явлення позову, а саме з 12 грудня 2017 року, до дня досягнення дитиною повноліття. 22 березня 2018 року ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_5 та відповідачу було присвоєно прізвище « ОСОБА_6 ». Останні два роки ОСОБА_4 став проживати з позивачем та перебувати на його повному утриманні. Тому ОСОБА_1 просить суд з дня пред`явлення позову припинити стягнення з нього на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання сина ОСОБА_1 , призначених рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 квітня 2018 року у цивільній справі №359/9964/17.
2. Інформація про рух цивільної справи. Ставлення учасників судового процесу до пред`явленого позову.
Зі змісту протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 5 липня 2024 року (а.с.14) вбачається, що цивільна справа за позовом, пред`явленим ОСОБА_1 , була розподілена судді Бориспільського міськрайонного суду Семенюті О.Ю.
Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду від 16 липня 2024 року (а.с.17) було відкрито провадження у цивільній справі та призначено її розгляд в порядку загального позовного провадження.
На підставі ухвали Бориспільського міськрайонного суду, занесеної до протоколу судового засідання від 27 грудня 2024 року (а.с.79), був проведений заочний розгляд цивільної справи у відсутності відповідача.
ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 підтримують позов та наполягають на його задоволенні.
ОСОБА_3 не з`явилась у судове засідання та не подала відзив на пред`явлений позов. Відповідач у встановленому порядку повідомлявся про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується судовою кореспонденцією, що міститься в матеріалах цивільної справи (а.с.25, 36, 72).
3. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.
9 жовтня 2010 року ОСОБА_1 уклав з відповідачем шлюб, про що ВДРАЦС Бориспільського МРУЮ Київської області був складений актовий запис №514 від 9 жовтня 2010 року.
ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін по справі народився син ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.3).
Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 3 квітня 2015 року (а.с.4-5) шлюб, укладений між позивачем та ОСОБА_1 , був розірваний.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 20 квітня 2018 року у цивільній справі №359/9964/17 (а.с.43-45) з ОСОБА_1 на користь відповідача були стягнуті аліменти на утримання сина сторін в розмірі 1/4 частки від заробітку (доходу) платника аліментів щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня пред`явлення позову, а саме з 12 грудня 2017 року, до дня досягнення дитиною повноліття.

22 березня 2018 року ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_5 , про що Бориспільським МР ВДРАЦС ГТУЮ у Київській області був складений актовий запис №115 від 22 березня 2018 року. Відповідачу після реєстрації шлюбу було присвоєно прізвище « ОСОБА_6 ». Ці обставини підтверджуються інформацією з порталу «Дія» (а.с.47).

Ці обставини свідчать про те, що між сторонами виникли спірні правовідносини, які регулюються главою 2 «Здійснення сімейних прав та виконання сімейних обов`язків. Захист сімейних прав та інтересів» розділу І «Загальні положення».

4. Норми права, якими керувався суд при вирішенні спору.

Відповідно до ч.2 ст.18 СК України суд застосовує способи захисту, які встановлені законом або домовленістю (договором) сторін. Способами захисту сімейних прав та інтересів зокрема є припинення правовідношення, а також його анулювання.

Згідно з ч.4 ст.273 ЦПК України якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них.

У статті 12 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року встановлено, що держави-учасниці забезпечують дитині, здатній сформулювати власні погляди, право вільно висловлювати ці погляди з усіх питань, що торкаються дитини, причому поглядам дитини приділяється належна увага згідно з її віком і зрілістю. 3 цією метою дитині, зокрема, надається можливість бути заслуханою в ході будь-якого судового чи адміністративного розгляду, що торкається дитини, безпосередньо або через представника чи відповідний орган у порядку, передбаченому процесуальними нормами національного законодавства.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з ч.2 ст.76 ЦПК України ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

За правилом ч.2 ст.89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності.

5. Мотиви, якими керувався суд при вирішенні спору.

Зі змісту акта обстеження житлово-побутових умов від 7 листопада 2024 року (а.с.11) вбачається, що ОСОБА_1 проживає разом з сином ОСОБА_4 в будинку по АДРЕСА_1 .

Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_7 суду показала, що вона тривалий час була знайома зі сторонами та продовжує спілкуватись з позивачем, їх діти дружать між собою. Тому їй відомо те, що останні 3 роки ОСОБА_4 проживає з батьком та перебуває на його повному утриманні. Позивач повністю фінансово забезпечує всі потреби сина: купує одяг, продукти, оплачує гуртки.

Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_8 суду показала, що вона є сестрою позивача, тому їй відомо про те, що після розірвання шлюбу між сторонами у справі, ОСОБА_4 залишився проживати з матір`ю. Однак приблизно 3 роки тому назад ОСОБА_4 захотів проживати з батьком. З того часу дитина проживає з позивачем, який придбаває для сина всі необхідні речі, продукти, одяг, меблі, оплачує заняття з репетиторами, спортивні секції. ОСОБА_3 взагалі не бере участь в утриманні сина.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка малолітній ОСОБА_4 суду показав, що більше 3 років він проживає разом з батьком в будинку по АДРЕСА_1 . Тато придбав йому ноутбук, телефон, планшет. Також ОСОБА_1 купує сину одяг, оплачує гуртки та змагання.

Системний аналіз ч.2 та ч.3 ст.181 СК України свідчить про те, що право матері, батька на отримання аліментів, а також визначення способу їх стягнення нерозривно пов`язано з проживанням дитини разом з одним із них. В такому випадку у разі припинення проживання дитини разом зі стягувачем аліментів, а також припинення перебування дитини на його утриманні, у стягувача аліментів припиняється право на їх стягнення. Аналіз акта обстеження житлово-побутових умов від 7 листопада 2024 року (а.с.11), а також показань свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 свідчить про те, що ОСОБА_4 більше не проживає разом з матір`ю, а проживає з батьком, на утриманні якого і перебуває. Відтак у ОСОБА_3 припинилось право на стягнення аліментів на утримання сина ОСОБА_4 .

З огляду на це суд висновує про те, що з метою запобігання безпідставного збагачення відповідача за рахунок ОСОБА_1 , належить звільнити позивача від подальшої сплати аліментів на утримання дитини, призначені рішенням Бориспільського міськрайонного суду від 20 квітня 2018 року у цивільній справі №359/9964/17. Водночас, чинним сімейним законодавством не передбачено можливість припинення стягнення аліментів з дня пред`явлення позову. Тому у задоволенні позову ОСОБА_1 в частині вимоги про припинення стягнення аліментів за період часу з 5 липня 2024 року до дня набрання цим рішенням суду законної сили слід відмовити.

6. Розподіл судових витрат між сторонами.

Згідно з ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

З квитанції від 31 травня 2024 року (а.с.12) вбачається, що при пред`явленні позову до суду ОСОБА_1 сплатив судовий збір у розмірі 1211 гривень 20 копійок. Пред`явлений позов задоволений.

З огляду на це суд висновує про те, що з ОСОБА_3 на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 1211 гривень 20 копійок.

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.258, абз.1 ч.6 ст.259, ст.ст.263-265, ч.6 ст.268, ч.1 ст.280 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про припинення стягнення аліментів на утримання дитини задовольнити частково.

Припинити стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліментів на утримання сина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , призначених рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 квітня 2018 року у цивільній справі №359/9964/17.

У задоволенні позову в частині вимоги про припинення стягнення аліментів за період часу з 5 липня 2024 року до дня набрання цим рішенням суду законної сили відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 1211 гривень 20 копійок.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення до Бориспільського міськрайонного суду протягом 30 днів з дня оголошення судового рішення. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Київського апеляційного суду в загальному порядку.

Повний текст заочного рішення суду складений 1 січня 2025 року.

Суддя О.Ю. Семенюта