Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/3576/23
Провадження №: 2/332/118/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2024 р. м. Запоріжжя

Суддя Заводського районного суду м. Запоріжжя Марченко Н.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Запорізької міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Котляр Анна Ігорівна, Перша Запорізька державна нотаріальна контора, Концерн «Міські теплові мережі», АТ КБ «Приват Банк» в особі представника Дашко Володимира Миколайовича, Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», Акціонерне товариство «Державний Ощадний Банк України» в особі відокремленого підрозділу (філії) Запорізьке обласне управління АТ «Державний Ощадний Банк України» про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Територіальної громади в особі Запорізької міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Котляр Анна Ігорівна, Перша Запорізька державна нотаріальна контора, Концерн «Міські теплові мережі», АТ КБ «ПриватБанк» в особі представника Дашко Володимира Миколайовича, Публічне акціонерне товариство «Перший Український Міжнародний Банк», Акціонерне товариство «Державний Ощадний Банк України» в особі відокремленого підрозділу (філії) Запорізьке обласне управління АТ «Державний Ощадний Банк України» про визнання права власності в порядку спадкування за законом, яким просила встановити факт постійного мешкання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на 25.07.2014 року на день смерті останнього, яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_1 в квартирі АДРЕСА_1 . Визнати за ОСОБА_1 право власності на: квартиру АДРЕСА_1 .; 2/3 частки будинковолодіння АДРЕСА_2 ; грошові вклади в АТ «ПриватБанк» в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , яка сталася ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачем при подачі позовної заяви сплачено судовий збір за дві позовні вимоги, а саме: немайнового характеру про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем та майнового характеру - про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Заводського районного суду м. Запоріжжя від 13.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження.

20.10.2023 до суду надійшла позовна заява ( уточнена), зі змісту якої вбачається, що позивач збільшив позовні вимоги, шляхом доповнення первісних позовних вимог додатковими вимогами про встановлення родинних відносин, а саме: просить встановити факт родинних відносин, що:

- ОСОБА_4 та ОСОБА_5 є батьками ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 );

- ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 ) та ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 ) є рідними братом та сестрою;

ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_7 ) є двоюрідними братом та сестрою.

Суд, вирішуючи питання про прийняття заяви про збільшення позовних вимог дійшов висновку, що зазначена заява подана з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України, тобто встановлені обставини, які не дають суду підстави прийняти заяву про збільшення позовних вимог, а які дають підстави для надання позивачеві строку для усунення недоліків заяви, без усунення яких не можливо прийняти до провадження заяву про збільшення позовних вимог.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Відповідно до п. 3, п. 6 ч. 1 ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви щодо питань, які виникають під час судового розгляду; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 27.06.2018 року у справі № 910/18802/17 процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог, тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. У будь-якому з таких випадків позивачем має бути додержано правил вчинення відповідної процесуальної дії, а недотримання ним таких правил тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ГПК. Збільшено чи зменшено може бути лише розмір вимог майнового характеру. Якщо в заяві позивача йдеться про збільшення розміру немайнових вимог, то фактично також йдеться про подання іншого позову.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03 серпня 2020 року по справі №911/2139/19 та постанові Верховний Суду складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року по справі № 405/3360/17.

Таким чином, з урахуванням правової позиції Верховного Суду, суд, виходячи зі змісту раніше поданої позовної заяви, розцінює її як заяву про збільшення розміру позовних вимог.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

У постанові № 6-1121цс16 від 30.11.2016 року Верховний Суд України зазначив, що таким спеціальним законом є Закон України «Про судовий збір».

Як вбачається із заяви про збільшення позовних вимог позивач заявляє три вимоги немайнового характеру - про встановлення факту родинних відносин.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі, якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі зменшення розміру позовних вимог питання щодо повернення суми судового збору вирішується відповідно до статті 7 цього Закону.

Згідно п. 2 ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, позивачем при подачі заяви про збільшення позовних вимог сплачено лише за одну вимогу немайнового характеру із розрахунку 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу у розмірі 536,80 грн.

Відповідно до п.п. 2 п. 4 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI зі змінами та доповненнями ставка судового збору за подання фізичною особою заяви у справах окремого провадження, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 536,80 грн.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір за 2 вимоги немайнового характеру в розмірі 536,80 грн. за кожну, а всього 1073, 60 грн. та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Отже, перелічене вище дає суду підстави зробити однозначний висновок, що заява про збільшення позовних вимог подана позивачем з порушенням ст. ст. 175, 177 ЦПК України, зокрема, вищезазначених недоліків.

Відповідно до вимог ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Суд вважає за необхідне попередити позивача, що у випадку невиконання вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, і не усунення зазначених недоліків заяви про збільшення позовних вимог у встановлений законом п`ятиденний строк з дня отримання копії наявної ухвали, судом будуть застосовані наслідки, передбачені ч. 13 ст. 187, п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, тобто заява про збільшення позовних вимог буде залишена без розгляду.

Крім того, в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам роз`яснено, що якщо порушення правил статей 175, 177 ЦПК України виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 257 ЦПК України.

Спосіб усунення недоліків заяви про збільшення позовних вимог полягає в поданні заяви про збільшення позовних вимог у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду.

Керуючись ст.ст. 177, 185,260 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Запорізької міської ради, треті особи: Приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Котляр Анна Ігорівна, Перша запорізька державна нотаріальна контора, Концерн «Міські теплові мережі», АТ КБ «ПриватБанк», ПАТ «Перший Український Міжнародний Банк», АТ «Державний Ощадний Банк України» про встановлення факту постійного проживання та визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без рухудля усунення недоліків.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 185 ЦПК України, позивач повинен усунути виявлені недоліки позовної заяви не пізніше п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху. У випадку невиконання ухвали, заява про збільшення позовних вимог буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя: Н.В. Марченко