У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 грудня 2024 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ», яка подана представником Кудіна А.В. до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача - ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ» - Кудіна А.В. звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 17 грудня 2024 року позовну заяву було залишена без руху, із зазначенням недоліків які слід усунути, а саме було вказано на те, що:

В поданій позовній заяві позивачем зазначено, що 22 листопада 2023р. між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ» (далі - Первісний кредитор, ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ») та ОСОБА_1 (далі - Відповідач або Позичальник) було укладено Договір Позики № 76925437.

Відповідно до Договору факторингу № 14/06/21 від 14.06.2021 укладеного між ТОВ «1 БЕЗПЕЧНЕ АГЕНТСТВО НЕОБХІДНИХ КРЕДИТІВ`ТОВ «ФК «ЄАПБ» та згідно Реєстру боржників №25 від 20.06.2024, позивач набув права грошово вимоги до Відповідача в сумі 21330.50 грн., з яких: 6100.00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу;15230.50 грн, - сума заборгованості за відсотками; 0.00 грн. - сума заборгованості за пенею.

30 листопада 2023р. між ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АВАНС КРЕДИТ» (далі - Первісний кредитор, ТОВ «АВАНС КРЕДИТ») та ОСОБА_1 (далі - Відповідач або Позичальник) було укладено кредитний договір № 42185-11/2023.

Відповідно до Договору факторингу №29042024 від 29.04.2024 та згідно Реєстру боржників від 29.04.2024,ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло право вимоги до Відповідача в сумі 30240 грн., з яких: 6300 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 23940 грн. - сума заборгованості за відсотками.

Відповідно до Реєстру боржників від 29.04.2024 до ТОВ «ФК «ЄАПБ» набуло право вимоги до Відповідача в сумі 24000 грн., з яких: 5000 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 19000 грн. - сума заборгованості за відсотками. за Кредитним договором № 42161-11/2023 в розмірі 24 000,00 грн., з яких: 5 000,00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 19 000,00 грн. - сума заборгованості за відсотками

Позивач просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 , суму заборгованості: за Договором позики № 76925437 в розмірі 21 330,50 грн., з яких: 6 100,00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу;15 230,50 грн. - сума заборгованості за відсотками; за Кредитним договором № 42185-11/2023 в розмірі 30 240,00 гри., з яких: 6 300,00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 23 940,00 грн. - сума заборгованості за відсотками; за Кредитним договором № 42161-11/2023 в розмірі 24 000,00 грн., з яких: 5 000,00 грн. - сума заборгованості за основною сумою боргу; 19 000,00 грн. - сума заборгованості за відсотками.

Всього стягнути заборгованості за договорами у загальному розмірі: 75 570,50 грн. та понесені судові витрати.

Також просить позивач і про стягнення із відповідача судових витрат.

В ухвалі суду від 17 грудня 2024 року було вказано на те, що позивачем у позовній заяві зазначена ціна позову 75 570,50 грн., яка складається із майнових вимог про стягнення заборгованості за кредитними договорами.

До позову додано платіжну інструкцію кредитного переказу коштів №88037 від 15.11.2024, з якої вбачається, що ТОВ «ФК «Європейська агенція з повернення боргів» сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн.

Згідно з положеннями п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (далі Постанова), подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом справляння судового збору.

Пунктом 13 цієї Постанови визначено, якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Враховуючи вищезазначене суд доходить висновку, що позивачем сплачено судовий збір лише за однією вимогою, у той час як позов містить дві самостійні вимоги з різними предметами спору.

Оскільки позивачем заявлено дві самостійні вимоги: майнового характеру, слід заплатити судовий збір відповідно до встановлених ставок судового збору, передбаченого Законом України «Про судовий збір».

Таким чином, за вимогу майнового характеру щодо стягнення заборгованості за кредитними договорами позивач має сплатити судовий збір в розмірі 9084,00 грн.

Враховуючи часткову сплату судового збору в розмірі 3028,00 грн., позивачу слід доплатити судовий збір в розмірі 6056,00 грн. та надати до суду докази сплати.

Ухвала містить платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях.

20.12.2024 від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків, так у заяві вказано на те, що:

Відповідно до п. 15 Постанови ПЛЕНУМ ВЕРХОВНОГО СУДУ УКРАЇНИ від 12.06.2009 № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»: «Судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову (наприклад, позови кількох осіб про стягнення зарплати чи про поновлення на роботі).

Відповідно до частини 3 статті 13 ЦПК учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Представник позивача наголошує на тому, що в даному випадку позивач скористався своїх правом об`єднати однорідні позовні вимоги за позовом одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача.

Також представник покликається на постанову Верховного Суд у України у справі № 808/3928/17 від 23.10.2018. Зазначає, що роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи (зокрема, у зв`язку з необхідністю призначення складної експертизи за окремими вимогами, тривалого відрядження або тяжкого захворювання одного чи кількох з позивачів або відповідачів). У разі роз`єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз`єднання позовів і копія пред`явленого позову.

Представник позивача вказує, що по справі № 308/19774/24 Позивачем подано 1 (одну) позовну заяву, в якій об`єднано позовні вимоги про стягнення заборгованості з Відповідача за трьома кредитними договорами, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, а саме: - Всі три правочини укладені з одним Відповідачем; - Право вимоги заборгованості до Відповідача за всіма кредитними договорами перейшло до одного Позивача; - Всі позовні вимоги подані одним Позивачем до одного й того самого Відповідача; - Всі позовні вимоги мають однорідний характер (стягнення кредитної заборгованості) та регулюються одними і тими ж нормами чинного законодавства України.

Отже, ТОВ «ФК «ЄАПБ» звернулося до суду з позовною заявою до одного і того ж Відповідача, в якій об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення, однорідністю позовних вимог та поданими доказами.

Таким чином, об`єднання в одному позові декількох однорідних позовних вимог сприяє економії процесуальних засобів і є перешкодою для прийняття судом протилежних рішень. Сторони заінтересовані в тому, щоб всі їх спірні вимоги були розглянути одним і тим же судом і одночасно. Цим досягається швидкість в провадженні справи. Об`єднанням позовів забезпечується правильність і одностайність розгляду та вирішення окремих цивільних вимог, які можуть бути розглянуті як самостійні справи, але об`єднуються однорідністю вимог.

При цьому у заяві вказано на те, що якщо суд доходить висновку, що розгляд в одному провадженні позовних вимог про стягнення з Відповідача заборгованості за трьома договорами ускладнює вирішення справи, що розширює предмет доказування та може призвести до порушення вимог ЦПК України, суд може з власної ініціативи виділити в окреме провадження позовні вимоги ТОВ «ФК «ЄАПБ» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

В разі ухвалення такого рішення про роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог у самостійні провадження чи виділення в окреме провадження, у відповідності до пункту 2.3.30 Положення про автоматизовану систему документообігу суду від 26.11.2010 р. № 30 (зі змінами), у разі роз`єднання (виділення) судових справ виділена в окреме провадження судова справа не підлягає автоматизованому розподілу, а реєструється як така, що надійшла вперше та передається судді, яким ухвалено рішення про роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог у самостійні провадження чи виділення в окреме провадження.

Відповідно до п.3 ч.6 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», у разі роз`єднання судом позовних вимог судовий збір, сплачений за подання позову, не повертається і перерахунок не здійснюється. Після роз`єднання судом позовних вимог судовий збір повторно не сплачується.

Представник позивача просить:

Долучити дану заяву про усунення недоліків до матеріалів справи та прийняти її до розгляду. 2. Відкрити провадження по даній цивільній справі, розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного судового провадження. 3. Розгляд справи провести за відсутності представника Позивача. 4. Рішення суду за результатами розгляду справи просимо направити ТОВ «ФК «ЄАПБ» поштою та/або на електронну пошту .

Вивчивши заяву подану на виконання вимог ухвали суду від 17.12.2024 року, документи, що додані до неї, вбачається, що позивачем не усунено недоліки на які вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Разом із тим, доводи представника позивача у заяві про усунення недоліків, не є підставою для висновку про те, що ним сплачено судовий збір в повному обсязі.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху було вказано на необхідність доплатити судовий збір, при цьому наведено обґрунтування. Однак позивачем на виконання вказаної ухвали доказу на підтвердження доплати ним судового збору не додано, тим самим недоліки на які вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху не усунуто.

Відповідно до ч. 6 ст. 188 ЦПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи вправі до початку розгляду справи по суті роз`єднати позовні вимоги, виділивши одну або декілька об`єднаних вимог в самостійне провадження, якщо це сприятиме виконанню завдання цивільного судочинства. Розгляд позовних вимог, виділених у самостійне провадження, здійснює суддя, який прийняв рішення про роз`єднання позовних вимог.

Пунктом 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2 роз`яснено судам, що роз`єднання кількох поєднаних в одному провадженні вимог може мати місце лише за умови, що їх сумісний розгляд ускладнює вирішення справи. У разі роз`єднання позовів підставою для провадження щодо вимог, виділених у самостійне провадження, є ухвала суду про роз`єднання позовів і копія пред`явленого позову.

За положеннями підпункту 1 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з цим, ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б давали змогу зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору в меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові.

У разі протилежного тлумачення має місце одна вимога щодо кількох відповідачів. Тоді позивач, звертаючись до суду з вимогами одразу до всіх відповідачів, має сплатити судовий збір у меншому розмірі, аніж у випадку, якщо позови будуть пред`явлені окремо стосовно різних співвідповідачів. Водночас національне законодавство не містить жодних інших випадків, коли б пільги щодо сплати судового збору пов`язувалися з об`єднанням або роз`єднанням позовних вимог. Те саме стосується випадку, коли декілька позивачів пред`являють вимоги до одного відповідача, тоді кожен позивач сплачує судовий збір окремо.

Таким чином, під час тлумачення терміну поняття «вимога» в такому разі має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Отже, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача слід визначати окремо.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23).

Об`єднані можуть бути позовні заяви, які пов`язані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18, провадження № 12-231гс18).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі№ 910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Позивач, звертаючись із позовними вимогами до суду, самостійно обирає спосіб захисту своїх прав та інтересів.

При цьому слід зауважити, що процесуальний порядок передбачає можливість об`єднання і роз`єднання кількох позовних вимог одного провадження, якщо маються однорідні вимоги кількох позивачів до одного й того відповідача чи однорідні вимоги одного позивача до кількох відповідачів. Але вимоги, що заявлені в поданій позовній заяві, за формою, є різнорідними за змістом.

Заява, яка складається з декількох самостійних позовних вимог, у разі недотримання форми і змісту позову в певній частині самостійних вимог тягне за собою не відповідність формі і змісту позовної заяви в цілому.

Таким чином станом на станом на 31.12.2024 року, недоліки на які вказано в ухвалі про залишення позовної заяви без руху позивачем не усунуті.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

При вирішенні питання про повернення позивачеві його заяви, судом враховується, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Також, вважаю за необхідне повідомити заявника, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 258-260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ЄВРОПЕЙСЬКА АГЕНЦІЯ З ПОВЕРНЕННЯ БОРГІВ», яка подана представником Кудіна А.В. до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,- вважати неподаною і повернути позивачеві.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош