ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 644/1350/19 Номер провадження 22-ц/814/529/24Головуючий у 1-й інстанції Яковенко Н.Л. Доповідач ап. інст. Абрамов П. С.
У Х В А Л А

11 січня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Абрамова П.С.,

Суддів: Одринської Т.В., Пікуля В.П.,

розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Гур`єва А.А., про призначення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів

за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_2 , адвоката Дзюбенко В.О., на рішення Київського районного суду м. Полтави від 03 липня 2023 року та додаткове рішення Київського районного суду м. Полтави від 10 липня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Харківської міської ради, ОСОБА_1 , треті особи Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на житло, визнання частково недійсним наказу органу приватизації, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину, визнання недійсними договорів дарування, визнання права власності на нерухоме майно та вселення

УСТАНОВИВ:

В провадженні Полтавського апеляційного суду перебуває вищевказана цивільна справа, судове засідання по якій призначене на 27 лютого 2024 року на 14 год 00 хв з повідомленням учасників справи.

10.01.2024 на офіційну електронну адресу Полтавського апеляційного суду від представника позивача, адвоката Гур`єва А.А. надійшла заява, підписана електронним цифровим підписом (про що долучено протокол перевірки ЕЦП), про проведення судового засідання 27 лютого 2024 року на 14 год 00 хв та можливих наступних засідань у справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Разом із тим, заявником не дотримано вимог до форми заяви та порядку звернення до суду.

Щодо форми заяви.

Право сторони брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, у тому числі, поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, передбачене ст. 212 ЦПК України, а порядок визначений Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Вимоги до заяв з процесуальних питань (до яких відноситься заява/клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції) визначені статтею 183 ЦПК України.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Зокрема, пунктом 1 частини 1 статті 183ЦПК України передбачено, що письмова заява/клопотання повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Вказаних відомостей заява не містить.

Щодо порядку звернення адвоката до суду із заявою.

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, є суб`єктами, які в обов`язковому порядку реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Згідно з вимогами ч. 8 ст. 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з пунктом 25 Положення про ЄСІТС документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду в електронній формі виключно з використанням підсистеми «Електронний суд», якщо інше не визначено процесуальним законодавством чи цим Положенням.

У пункті 111 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

З 05 жовтня 2021 року почали функціонувати лише деякі підсистеми (модулі) ЄСІТС, зокрема: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

Вимога про електронне звернення до суду через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, до яких відноситься адвокат, та тих осіб, які добровільно зареєстрували Електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС та частини 6 статті 14 ЦПК України адвокати, серед інших, реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду. Законодавець допустив подання фізичною особою (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документа через підсистеми «Електронний суд» та «Електронний кабінет», або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом. (див. пункти 7.53, 8.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22).

Отже, адвокат, як представник учасника справи, у якого законом визначений обов`язок зареєструвати Електронний кабінет в ЄСІТС, може подати заяву/клопотання до суду виключно у два способи, що буде відповідати передбаченому законом порядку: 1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією Електронного кабінету.

Всупереч вказаним вимогам закону, вищевказана заява про призначення відеоконференції адвоката Гур`єва А.А. подана на офіційну електронну адресу Полтавського апеляційного суду, а не за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що дає підстави стверджувати, що заявник використав спосіб звернення до суду не передбачений чинним процесуальним законодавством. Аналогічні правові наслідки застосовані Верховним Судом у справі № 369/5183/19 (провадження № 61-14355ск23).

Частиною 4 статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду. Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Таким чином, заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Гур`єва А.А., про призначення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів необхідно повернути без розгляду.

Повернення судом заяви з процесуальних питань без розгляду не перешкоджає адвокату звернутись до суду повторно з аналогічною заявою у належний спосіб.

Керуючись ст. 183, ч. 2 ст. 381 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 , адвоката Гур`єва А.А., про призначення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , Харківської міської ради, ОСОБА_1 , треті особи Четверта Харківська міська державна нотаріальна контора, Комунальне підприємство «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», про визнання частково недійсним свідоцтва про право власності на житло, визнання частково недійсним наказу органу приватизації, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину, визнання недійсними договорів дарування, визнання права власності на нерухоме майно та вселення - повернути без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя П.С. Абрамов

Судді Т.В. Одринська

В.П. Пікуль