Справа № 766/4899/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 квітня 2024 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Булах Є.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої та підписаної представником ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , останнє відоме місце проживання зазначене позивачем: АДРЕСА_4 ) про поділ спільного майна подружжя, -

встановив:

01 квітня 2024 року представник позивача ОСОБА_2 діючи в інтересах позивача через підсистему «Електронний суд» звернувся до суду з позовом до відповідача про поділ спільного майна подружжя, у якому просить поділити майно набуте за час шлюбу з ОСОБА_3 , відповідачем, стягнувши на користь позивача частину майна, що є об`єктом права сумісної власності подружжя; вжити заході по забезпеченню позову, накласти арешт на автомобіль Nissan Rojue 2014 року випуску, сірого кольору, номер шасі НОМЕР_4 .

За протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Херсонського міського суду Херсонської області від 02.04.2024 року головуючим у справі визначена суддя Булах Є.М.

Згідно до ч. 6 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання(перебування) такої фізичної особи.

За інформацією отриманою судом з відділу реєстрації місця проживання фізичних осіб Департаменту адміністративних послуг Херсонської міської ради, яку відповідно до Журналу реєстрації вхідної кореспонденції передано судді 22.04.2024 року, відповідач значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 187 ЦПК України якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою цієї статті, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - відповідача.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що заява подана без додержання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України, внаслідок чого підлягає залишенню без руху на підставі ч.1 ст. 185 ЦПК України, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 ЦПК України у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Однак, звертаючись до суду через підсистему «Електронний суд», представником позивача не надано доказів на підтвердження виконання приписів ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

Таким чином, позивачу для усунення недоліків позовної заяви необхідно надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Крім того, у відповідності до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Прожитковий мінімум для працездатних осіб визначений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» та станом на 1 січня 202 року становив 3028,00 гривні.

Ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна(п.2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Позивачем не вірно зазначено ціну позову.

З позовної заяви встановлюється, що позивачем/представником подано до суду позов про поділ спільного мана подружжя, до обсягу якого у тому числі входить автомобіль, позивачем не зазначається дійсна вартість автомобіля на час звернення до суду із позовом.

Матеріали позовної заяви не містять нормативно-грошової оцінки спірного майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року №358.

Документом, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні"). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Згідно зазначеної вище Постанови Кабінету Міністрів України№ 358 від 21 серпня 2014 року строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

Для визначення ціни позову позивачу слід долучити до позовної заяви оцінку вартості майна станом на час звернення до суду, чи інший доказ про вартість транспортного засобу та визначити дійсну ціну позову у відповідності до ч. 2 ст.176 ЦПК України, а також відповідно до ціни позову сплатити суму судового збору.

Крім того, всупереч вимогам закону позивачем до позовної заяви не долучено ані квитанцію про сплату судового збору ані клопотання про звільнення від сплати судового збору, що підтверджено описом додатків, зазначених у позовній заяві.

Крім того, за приписами ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Ці вимоги узгоджуються з ч.2 ст.83 ЦПК України, відповідно до якої позивач повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Від обов`язку виконувати вимоги процесуального закону позивач не звільняється.

Так, встановлено, що позивачем не надано доказів на підтвердження обставин придбання майна у період перебування подружжя у шлюбі, належність вказаного майна на час звернення до суду із позовом одному із подружжя, де майно перебуває, хто ним користується та ін.

Крім того, частина надісланих до суду документів в електронному вигляді складена на іноземній мові та не містить їх перекладу на українську мову із дотриманням вимог процесуального законодавства щодо їх перекладу, завірення та апостилювання.

Також позивачем не конкретизовано зміст позовних вимог, а саме: у позовних вимогах не зазначено перелік майна, який підлягає поділу, не конкретизовано спосіб захисту прав позивача, не зрозуміло у який спосіб позивач бажає захистити свої права - чи шляхом поділу чи шляхом стягнення і не вказано з кого і на користь кого необхідно стягнути частину та яке саме майно.

До того ж позивачем зазначені позовні вимоги, які є взаємовиключними з огляду на заявлений спосіб захисту прав позивача.

Крім того, вказуючи у позовних вимогах про стягнення частини майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя у позовних вимогах не заявлено про визначення статусу будь-якого майна об`єктом спільної власності подружжя.

У п. 4 ч.3 ст. 175 ЦПК України зазначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб(способи) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, тож позивачу слід визначитися з належним способом захисту порушених прав, який би відповідав ст. 16 ЦК України.

Також, суд звертає увагу позивача/представника на дотримання приписів ч.7 ст. 177 ЦПК України, щодо надання документів на підтвердження повноважень представника позивача із посиланням на ст. 62 ЦПК України.

Судом встановлено, що у прохальній частині позовної заяви представник ОСОБА_2 просив:

вжити заходів по забезпеченню позову, накласти арешт на автомобіль Nissan Rojue 2014 року випуску, сірого кольору, номер шасі НОМЕР_4 .

Відповідно до статті 182 ЦПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі. Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Положення частини другої статті 174 ЦПК України визначають, що заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Частина перша, статті 149 ЦПК України визначає, що суд, за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходи забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити дані та інформацію вказану у п.п. 1-7 цієї частини.

Вказані норми процесуального закону свідчать, що позовна заява, як заява по суті справи не може у своєму змісті містити клопотань з процесуальних питань (у даному випадку про забезпечення позову). У статті 151 ЦПК України передбачений спеціальний порядок до форми та змісту такого клопотання, однак заявлене представником ОСОБА_2 у прохальній частині позовної заяви клопотання таким вимогам не відповідає, а тому розгляду по суті не підлягає та підлягає поверненню заявнику без розгляду.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху.

Суддя зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Так, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, ЦПК України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Позивачу необхідно усунути вказані недоліки, та надати суду позовну заяву в новій редакції з конкретизацією змісту позовних вимог, а також документи та докази, що усувають недоліки позовної заяви з дотриманням вимог приписів абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України.

На підставі ст. 185 ч.1 ЦПК України заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу (представнику позивача) строку для усунення вищевказаних недоліків з роз`ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін заява буде визнана неподаною та повернута особі, яка її подала.

Керуючись ст. 175, 185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) поданої та підписаної представником ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , місцезнаходження: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 , останнє відоме місце проживання зазначене позивачем: АДРЕСА_4 ) про поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху направити позивачу/представнику.

Надати позивачу/представнику строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, заява вважатиметься не поданою та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.М. Булах