Номер провадження: 22-ц/813/1830/24
Головуючий у першій інстанції Гниличенко М.В.
Доповідач Погорєлова С. О.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2024 року м. Одеса

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Одеського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: Погорєлової С.О.

суддів: Таварткіладзе О.М., Заїкіна А.П.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 у справі за позовом ОСОБА_1 до Зоммерфельд Ніко про розірвання шлюбу, на ухвалу Київського районного суду м. Одеси, постановлене під головуванням судді Гниличенко М.В. 29 червня 2023 року у м. Одеса, -

встановила:

У червні 2023 року представник позивача ОСОБА_1 звернулась до Київського районного суду м. Одеси з позовною заявою до Зоммерфельд Ніко про розірвання шлюбу.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 29 червня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто позивачу з усіма доданими до неї документами у зв`язку із тим, що подана до суду позовна заява від імені ОСОБА_1 не містить підпису позивача, або ж її представника ОСОБА_2 .

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та зобов`язати суд відкрити провадження у справі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що 30 травня 2023 року через систему «Електронний Суд» ОСОБА_3 подала до Верховного Суду позовну заяву про розірвання шлюбу з ОСОБА_4 , який є громадянином Федеративної Республіки Німеччина, та клопотання про визначення підсудності. Ухвалою Верховного Суду від 07 червня 2023 року визначена підсудність справи за позовом ОСОБА_3 . Київському районному суду м. Одеси. Апелянт зазначає, що до Верховного Суду всі матеріали справи направлялися через систему «Електронний Суд» та підписувалися електронним підписом представника позивача, у зв`язку із чим висновок суду першої інстанції про відсутність підпису позивача/її представника є необґрунтованим.

Відзив на апеляційну скаргу до Одеського апеляційного суду не надходив, що не заважає розгляду справи у відповідності до положень ст. 360 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, здійснивши розгляд апеляційної скарги в письмовому провадженні, дослідивши наведені в ній доводи, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга представника ОСОБА_1 підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги; суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно п.п. 1, 3 ч.1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків суду обставинам справи.

З матеріалів справи вбачається, що 30 травня 2023 року ОСОБА_3 через систему «Електронний Суд» подала до Верховного Суду позовну заяву про розірвання шлюбу з ОСОБА_4 , який є громадянином Федеративної Республіки Німеччина, та клопотання про визначення підсудності.

Ухвалою Верховного Суду від 07 червня 2023 року визначено підсудність справи за позовом ОСОБА_3 Київському районному суду м. Одеси, та направлено вказану ухвалу та клопотання про визначення підсудності до Київського районного суду м. Одеси засобами поштового зв`язку, про що свідчить поштовий конверт (а.с.20).

Однак, при надходженні вказаних документів до суду, судом першої інстанції було зазначено, що позовна заява не містить підпису позивача або її представника, у зв`язку із чим ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 29 червня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто позивачу з усіма доданими до неї документами

Колегія суддів, надаючи правову оцінку доводам апеляційної скарги представника ОСОБА_1 про те, що позовна заява направлялася через систему «Електронний Суд» та підписувалися електронним підписом представника позивача, зазначає наступне.

У судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система (частина перша ст. 14 ЦПК України)

Згідно ч. 8 ст. 14 ЦПК України, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного підпису в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі Положення).

З 05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний суд», «Електронний кабінет» та підсистема відеоконференцзв`язку.

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Пунктом 24 Положення визначено, що підсистема «Електронний суд» підсистема Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Пунктом 111 розділу IV «Перехідні положення» Положення встановлено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку про те, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Доказами того, що процесуальний документ дійсно був поданий через електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд», є напис на кожній сторінці такого документу: «Документ сформований у системі «Електронний суд» (дата)».

З матеріалів справи вбачається, що до Верховного Суду представником позивача всі матеріали справи направлялися через «Електронний суд», із підписанням процесуальних документів електронним підписом згідно вимог ст. 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» та ч. 5-6 ст. 43 ЦПК України, у зв`язку із чим висновок суду першої інстанції про те, що дана позовна заява не була подана до суду першої інстанції в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, є помилковим.

Відповідно, необґрунтованим є висновок суду першої інстанції, що позовна заява від імені ОСОБА_1 підлягала поверненню заявнику на підставі п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, оскільки не містила підпису позивача, або ж її представника ОСОБА_2 .

При вказаних обставинах, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції невірно застосував норми процесуального права, у зв`язку із чим ухвала Київського районного суду м. Одеси від 29 червня 2023 року підлягає скасуванню, а цивільна справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду .

Керуючись ст. ст. ч.1 ст. 369, 367, 368, 374, 376, 381-384, 390 ЦПК України, колегія суддів, -

постановила:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Одеси від 29 червня 2023 року скасувати, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Зоммерфельд Ніко про розірвання шлюбу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню у касаційному порядку не підлягає за винятками, передбаченими п. 2 «а» - 2 «г» ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 11 січня 2024 року.

Судді Одеського

апеляційного суду С.О. Погорєлова

О.П. Заїкін

О.М. Таварткіладзе