КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

4 грудня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Гаращенка Д.Р.

суддів Євграфової Є.П., Писаної Т.О.,

при секретарі Ганжалі С.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 липня 2024 року в справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Інформаційне агентство «Інтерфакс-Україна», Випускаючого редактора інтернет-видання «ІНФОРМАЦІЯ_30» ОСОБА_13, ОСОБА_3 , третя особа на стороні відповідача-2: ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо позову, на стороні відповідачів: Громадська організація «Всеукраїнське об`єднання «Автомайдан», ОСОБА_5 , про визнання інформації недостовірною та такою, що ганьбить честь, гідність та ділову репутацію,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У червні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів про визнання інформації недостовірною та такою, що ганьбить честь, гідність та ділову репутацію.

З урахуванням заміни неналежних відповідачів належними та відмови від позову ОСОБА_1 до ОСОБА_6 ( ОСОБА_7 ) та Корпасьон Соль Де Окасо С.А. і закриття провадження у справі в цій частині, позивач остаточно просив суд зобов`язати спростувати недостовірну інформацію щодо ОСОБА_1 , поширену власником веб-сайту/реєстрантом доменного імені «ІНФОРМАЦІЯ_27» за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_26, а саме:

« ОСОБА_1 успел крупно нагрешить еще в 2004 году, в бытность свою судьей Киевского райсуда Донецка, когда в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП, результатом которого стала гибель двоих детей. Донецкие правозащитники не один год потом били в набат по этому поводу. Однако, так и остались неуслышанными - ОСОБА_1 ушел на повышение в столицу...», інформацію, поширену на цьому ж веб-сайті за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_28, а саме:

«В 2004 году тогда еще судья ОСОБА_1 находясь в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП в центре Донецка в результате которого погибли двое детей - 10 и 12 лет. Об этом пишет в Facebook Prosud. Судья долгое время находился под следствием, но до суда дело так и не дошло поскольку за период следствия умерли родители детей и дело закрыли из-за отсутствия пострадавших...

Эту информацию озвучил народный депутат ОСОБА_5 и ОСОБА_1 даже подал на него в суд за защитой своей репутации. Однако свой иск ОСОБА_1 подал не по месту регистрации депутата, суд его вернул без рассмотрения, а новый ОСОБА_1 решил не подавать. Очевидно передумав защищать свою репутацию ...» - не пізніше місяця з часу набрання цим рішенням суду законної сили шляхом розміщення на веб-сайті https://ІНФОРМАЦІЯ_27/ у розділі «Судді» повідомлення про те, що ця інформація є недостовірною, з подальшим вилученням цієї недостовірної інформації з указаних веб-посилань одразу ж після її спростування.

Зобов`язати визнати недостовірною і такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію, а також спростувати недостовірну інформацію щодо ОСОБА_1 , поширену власником веб-сайту «Інтерфакс Україна» - TOB «ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО ІНТЕРФАКС-УКРАЇНА» за посиланнями: ІНФОРМАЦІЯ_3 та ІНФОРМАЦІЯ_3 (російською та українською мовою), а саме:

«Символично также то, что судьей по делу ОСОБА_14 был печально известный ОСОБА_1, известный тем, что еще будучи судьей одного из райсудов Донецка в 2004 году в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП, в результате которого погибло двое детей. Но вместо уголовной ответственности получил повышение и направление в Киев», - цитирует ОСОБА_5 пресс-служба «УДАРа»...» - не пізніше місяця з часу набрання цим рішенням суду законної сили шляхом розміщення на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_4 у розділі «Прес-релізи» повідомлення про те, що ця інформація є недостовірною, з подальшим вилученням цієї недостовірної інформації з указаних веб-посилань одразу ж після її спростування.

Зобов`язати спростувати недостовірну інформацію щодо ОСОБА_1 , поширену власником веб-сайту/реєстрантом доменного імені «ІНФОРМАЦІЯ_30» за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_29, а саме:

«...B 2004 году тогда еще судья ОСОБА_1 находясь в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП в центре Донецка в результате которого погибли двое детей - 10 и 12 лет. Об этом пишет в Facebook Prosud. Судья долгое время находился под следствием, но до суда дело так и не дошло поскольку за период следствия умерли родители детей и дело закрыли из-за отсутствия пострадавших...

Эту информацию озвучил народный депутат ОСОБА_5 и ОСОБА_1 даже подал на него в суд за защитой своей репутации. Однако свой иск ОСОБА_1 подал не по месту регистрации депутата, суд его вернул без рассмотрения, а новый ОСОБА_1 решил не подавать. Очевидно передумав защищать свою репутацию...» - не пізніше місяця з часу набрання цим рішенням суду законної сили шляхом розміщення на веб-сайті ІНФОРМАЦІЯ_5 у розділі «Важные новости» повідомлення про те, що ця інформація є недостовірною, з подальшим вилученням цієї недостовірної інформації з указаного веб-посилання одразу ж після її спростування.

Зобов`язати спростувати недостовірну інформацію щодо ОСОБА_1 , поширену власником веб-сайтів «ІНФОРМАЦІЯ_31» та « ІНФОРМАЦІЯ_6 » ОСОБА_3 за посиланнями: ІНФОРМАЦІЯ_7 та ІНФОРМАЦІЯ_8 а саме:

« В 2004 году тогда ещё судья ОСОБА_1 находясь в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП в центре Донецка в результате которого погибли двое детей - 10 и 12 лет. Об этом пишет в Facebook Prosud. Судья долгое время находился под следствием, но до суда дело так и не дошло поскольку за период следствия умерли родители детей и дело закрыли из-за отсутствия пострадавших...

Эту информацию озвучил народный депутат ОСОБА_5 и ОСОБА_1 даже подал на него в суд за защитой своей репутации. Однако свой иск ОСОБА_1 подал не по месту регистрации депутата, суд его вернул без рассмотрения, а новый ОСОБА_1 решил не подавать. Очевидно передумав защищать свою репутацию ...» - не пізніше місяця з часу набрання цим рішенням суду законної сили шляхом розміщення на веб-сайтах ІНФОРМАЦІЯ_9 та ІНФОРМАЦІЯ_10 у розділах «Популярне» повідомлення про те, що ця інформація є недостовірною, з подальшим вилученням цієї недостовірної інформації з указаного веб-посилання одразу ж після її спростування.

Стягнути солідарно з власників веб-сайтів/реєстрантів доменного імені «ІНФОРМАЦІЯ_32», «ІНФОРМАЦІЯ_30», TOB «ІНФОРМАЦІЙНЕ АГЕНТСТВО ІНТЕРФАКС-УКРАЇНА», ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 500000,00 грн.

25.10.2021 представник позивача до суду подав заяву про зміну предмету позову, відповідно до якої просив доповнити предмет позовних вимог додатковою вимогою та зобов`язати визнати недостовірною інформацію щодо ОСОБА_1 з подальшим вилученням цієї недостовірної інформації з указаного веб-посилання, поширену власником веб-сайту/реєстрантом доменного імені «ІНФОРМАЦІЯ_27» за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_33 такого змісту:

«Донецкий судья ОСОБА_1 не только остается работать в системе при том, что является убийцей, успешно окупившемся от тюрьмы... «..Еще занимая должность судьи Киевского райсуда г. Донецка в 2004 году, находясь в состоянии алкогольного опьянения, ОСОБА_1 совершил в Донецке ДТП, в результате которого погибли двое детей», - говорится в открытом письме к нардепам... По информации общественников, донецкий судья долгое время находился под следствием, однако «материалы уголовного дела так и не были переданы в суд. В то же время, подать иск и пожаловаться на правонарушения было уже некому: мать и отец убитых детей долго не прожили... в 2004 году в Донецке пьяный судья ОСОБА_1 на своем автомобиле сбил насмерть двоих детей, но избежал уголовной ответственности и с 2009 года стал судьей Высшего административного суда Украины...».

В обґрунтування позову позивач зазначив, що рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 26.09.2019 у справі № 361/3910/19, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 01.07.2020, були задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про захист честі, гідності та ділової репутації було задоволено.

В рамках розгляду цієї справи позивач зазначав про те, що ОСОБА_5 в ході пленарного засідання Верховної Ради України 05.07.2016 оприлюднив інформацію про позивача наступного змісту:

«...В стані алкогольного сп`яніння на автомобілі вбив двох дітей 10 і 12 років. Мати цих дітей наклала на себе руки - повісилась. Батько вмер від серцевого нападу. Кримінальна справа яка була порушена по ньому, була закрита, і ви тут жахнетесь від чого - у зв`язку з тим що потерпілих немає...».

Водночас, суд під час розгляду цієї справи встановив, що зміст, стиль, характер та манера викладеної інформації безпосередньо стосується Позивача. Вона за встановленими у справі обставинами та поданими доказами не відповідає дійсності, доведена з перекручуванням інформації, яка розповсюджувалась раніше засобами масової інформації, є недостовірною та такою, що принижує ділову репутацію Позивача як судді у відставці та науковця.

З результатами розгляду справи № 361/3910/19 суд визнав інформацію від народного депутата України ОСОБА_5 , оприлюднену ним в ході пленарного засідання Верховної Ради України 05.07.2016 про те, що Позивач: «...В стані алкогольного сп`яніння на автомобілі вбив двох дітей 10 і 12 років. Мати цих дітей наклала на себе руки - повісилась. Батько вмер від серцевого нападу. Кримінальна справа яка була порушена по ньому, була закрита, і ви тут жахнетесь від чого - у зв`язку з тим що потерпілих немає...» - недостовірною й такою, що ганьбить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 .

В процесі розгляду справи № 361/3910/19 позивачу стало відомо, що ІНФОРМАЦІЯ_12 на веб-сайті «ІНФОРМАЦІЯ_32» було опубліковано статтю під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_13 », за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_34. Зокрема, в опублікованій статті зазначено таке:

«ОСОБА_1 успел крупно нагрешить еще в 2004 году, в бытность свою судьей Киевского райсуда Донецка, когда в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП, результатом которого стала гибель двоих детей. Донецкие правозащитники не один год потом били в набат по этому поводу. Однако, так и остались неуслышанными - ОСОБА_1 ушел на повышение в столицу...».

Також, ІНФОРМАЦІЯ_15 на цьому ж веб-сайті за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_35 було опубліковано статтю під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_39» з інформацію наступного змісту:

«В 2004 году тогда еще судья ОСОБА_1 находясь в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП в центре Донецка в результате которого погибли двое детей - 10 и 12 лет. Об этом пишет в Facebook Prosud. Судья долгое время находился под следствием, но до суда дело так и не дошло поскольку за период следствия умерли родители детей и дело закрыли из-за отсутствия пострадавших...

Эту информацию озвучил народный депутат ОСОБА_5 и ОСОБА_1 даже подал на него в суд за защитой своей репутации. Однако свой иск ОСОБА_1 подал не по месту регистрации депутата, суд его вернул без рассмотрения, а новый ОСОБА_1 решил не подавать. Очевидно передумав защищать свою репутацию... ».

Окрім вищевказаного, ІНФОРМАЦІЯ_17 » та «ІНФОРМАЦІЯ_38» за посиланнями ІНФОРМАЦІЯ_36 (відповідно) були опубліковані статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_39» (ідентичні за змістом) з такою інформацією:

«В 2004 году тогда ещё судья ОСОБА_1 находясь в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП в центре Донецка в результате которого погибли двое детей - 10 и 12 лет. Об этом пишет в Facebook Prosud. Судья долгое время находился под следствием, но до суда дело так и не дошло поскольку за период следствия умерли родители детей и дело закрыли из-за отсутствия пострадавших ...

Эту информацию озвучил народный депутат ОСОБА_5 и ОСОБА_1 даже подал на него в суд за защитой своей репутации. Однако свой иск ОСОБА_1 подал не по месту регистрации депутата, суд его вернул без рассмотрения, а новый ОСОБА_1 решил не подавать. Очевидно передумав защищать свою репутацию ...».

Також, ІНФОРМАЦІЯ_18 на веб-сайті: ІНФОРМАЦІЯ_27 була опублікована нова стаття під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_19 » за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_20 , де, серед іншої неправдивої інформації про ОСОБА_1 , йдеться про те, що:

«Донецкий судья ОСОБА_1 не только остается работать в системе при том, что является убийцей, успешно окупившемся от тюрьмы, но и всеми силами пытается взобраться по карьерной лестнице, как во времена правления ОСОБА_15;

«...Еще занимая должность судьи Киевского райсуда г. Донецка в 2004 году, находясь в состоянии алкогольного опьянения, ОСОБА_1 совершил в Донецке ДТП, в результате которого погибли двое детей », - говорится в открытом письме к нардепам...

По информации общественников, донецкий судья долгое время находился под следствием, однако «материалы уголовного дела так и не были переданы в суд. В то же время, подать иск и пожаловаться на правонарушения было уже некому: мать и отец убитых детей долго не прожили...

В 2004 году в Донецке пьяный судья ОСОБА_1 на своем автомобиле сбил насмерть двоих детей, но избежал уголовной ответственности и с 2009 года стал судьей Высшего административного суда Украины...».

Позивач наголосив, що стосовно нього ніколи не порушувались кримінальні справи, він не має судимості, що встановлено рішеннями суду у справі № 361/3910/19, за необхідності може бути підтверджено ще раз відповідними доказами (довідкою про відсутність судимості).

Звернув увагу на те, що поширена відповідачами інформація є негативною і неправдивою.

Відповідачі фактично звинуватили позивача у вчиненні злочину, при цьому, у поширених ними, публікаціях вони не посилаються на джерело своєї обізнаності з конкретною вказівкою (посиланням) на таке першоджерело, а самі безапеляційно стверджують про те, що ОСОБА_1 вчинив злочин.

Таким чином, розповсюджена відповідачами інформація не є оціночним судженням, оскільки зміст та характер цієї інформації свідчить про наявність фактів, і це встановлено преюдиційними судовими рішеннями. Такі факти у житті позивача не існували. Отже розповсюджена відповідачами негативна інформація є недостовірною і такою, що ганьбить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 , та порушує презумпцію невинуватості.

Просив суд зобов`язати відповідачів не пізніше одного місяця з часу набрання рішенням суду законної сили спростувати недостовірну інформацію в такий самий спосіб, в який ця інформація була поширена, у відповідних розділах на своїх сайтах та вилучити її з відповідних первісних інтернет-посилань та шляхом стягнення з них солідарно моральної шкоди, не суперечитиме нормам чинного цивільного законодавства України, припинити триваюче правопорушення, дозволити повною мірою реалізувати право позивача на ефективний судовий захист його честі, гідності та ділової репутації, а отже у вичерпний спосіб захистити його права. Тим більше, що право на вилучення недостовірної інформації є конституційною гарантією, закріпленою в Основному Законі нашої держави.

Будь-хто, ознайомлюючись та відшукуючи інформацію стосовно ОСОБА_1 щоразу натрапляє на ці публікації відповідачів з неправдивою інформацією. Зберігання в мережі Інтернет цієї інформації відповідачами за активними інтернет-посиланнями продовжує підтримувати негативну репутацію ОСОБА_1 - судді у відставці, науковця, адвоката та особи з активною громадянською позицією, порушує його особисті, професійні та інші соціальні зв`язки. Залишення цієї інформації за первісними посиланнями роками породжує суспільний осуд позивача на основі неправдивої інформації, не дозволяє налагоджувати нові соціальні зв`язки. Таким чином постійно, уже протягом декількох років, заподіюється йому шкода у виді значних моральних страждань та емоційних переживань. З урахуванням принципу розумності та справедливості, а також кількості співвідповідачів у цій справі, розмір моральної шкоди оцінив у 500 000,00 грн., які просив стягнути з відповідачів в солідарному порядку.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 24 липня 2024 року у задоволенні позову ОСОБА_1 було відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та її узагальнені доводи

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, 27 серпня 2024 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що рішення судом першої інстанції було ухвалено з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Вважає, що висновки суду першої інстанції не підкріплені жодною нормою матеріального права, яка б давала підстави для відмови в задоволенні позову з підстав того інформація не є конкретним висловленням особи-відповідача.

Відповідачами ОСОБА_9 та ОСОБА_10 не надано доказів того, що поширена ними інформація є дійсно точним дослівним відтворенням слів виступ ОСОБА_5 .

Вважає, що недостовірна інформація була поширена саме ОСОБА_9 та ОСОБА_12 .

Вказує, що відповідачі не мають статусу та відповідних документів на підтвердження того, що він є суб`єктом телебачення, радіомовлення чи медіа, а тому норми права на які послався суд першої інстанції не поширюють свою дію на них та з цих підстав не могли бути враховані судом першої інстанції.

Вважає, що поширення вказаної інформації мало на меті формування такої негативної соціальної оцінки, що мала негативний вплив на ділові та професійні сфери життя позивача.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

30 жовтня 2024 року ОСОБА_9 подав відзив на апеляційну скаргу.

Позиція учасників справи, які з`явилися в судове засідання

В судовому засіданні представник апелянта адвокат Кравець Р.Ю. підтримав апеляційну скаргу з наведених в ній підстав і просив її задовольнити. Рішення суду першої інстанції скасувати, та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

Представник відповідача ОСОБА_9 адвокат Карпенка В.Е., в судовому засіданні заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, повідомлялись належним чином про дату, час і місце розгляду справи, причини неявки суду не повідомили.

Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Позиція суду апеляційної інстанції

Вислухавши доповідь судді доповідача, пояснення учасників процесу які з`явились у судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та наявні у справі докази колегія суддів дійшла до висновку про те, що апеляційну скаргу належіть залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін враховуючи наступне.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Судом першої інстанції встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_12 на веб-сайті «ІНФОРМАЦІЯ_32» було опубліковано статтю під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_13 », за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_34. Зокрема, в опублікованій статті зазначено таке:

«ОСОБА_1 успел крупно нагрешить еще в 2004 году, в бытность свою судьей Киевского райсуда Донецка, когда в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП, результатом которого стала гибель двоих детей. Донецкие правозащитники не один год потом били в набат по этому поводу. Однако, так и остались неуслышанными - ОСОБА_1 ушел на повышение в столицу...».

Також, ІНФОРМАЦІЯ_15 на цьому ж веб-сайті за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_35 було опубліковано статтю під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_39» з інформацію наступного змісту:

«В 2004 году тогда еще судья ОСОБА_1 находясь в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП в центре Донецка в результате которого погибли двое детей - 10 и 12 лет. Об этом пишет в Facebook Prosud. Судья долгое время находился под следствием, но до суда дело так и не дошло поскольку за период следствия умерли родители детей и дело закрыли из-за отсутствия пострадавших...

Эту информацию озвучил народный депутат ОСОБА_5 и ОСОБА_1 даже подал на него в суд за защитой своей репутации. Однако свой иск ОСОБА_1 подал не по месту регистрации депутата, суд его вернул без рассмотрения, а новый ОСОБА_1 решил не подавать. Очевидно передумав защищать свою репутацию...».

Окрім вищевказаного, ІНФОРМАЦІЯ_17 на сайтах «ІНФОРМАЦІЯ_31» та «ІНФОРМАЦІЯ_38» за посиланнями ІНФОРМАЦІЯ_7 та ІНФОРМАЦІЯ_37 були опубліковані статті під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_39» з такою інформацією:

«В 2004 году тогда ещё судья ОСОБА_1 находясь в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП в центре Донецка в результате которого погибли двое детей - 10 и 12 лет. Об этом пишет в Facebook Prosud. Судья долгое время находился под следствием, но до суда дело так и не дошло поскольку за период следствия умерли родители детей и дело закрыли из-за отсутствия пострадавших...

Эту информацию озвучил народный депутат ОСОБА_5 и ОСОБА_1 даже подал на него в суд за защитой своей репутации. Однако свой иск ОСОБА_1 подал не по месту регистрации депутата, суд его вернул без рассмотрения, а новый ОСОБА_1 решил не подавать. Очевидно передумав защищать свою репутацию... ».

ІНФОРМАЦІЯ_18 на веб-сайті: ІНФОРМАЦІЯ_27 була опублікована стаття під назвою: «ІНФОРМАЦІЯ_40» за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_41, де, йдеться про те, що:

«Донецкий судья ОСОБА_1 не только остается работать в системе при том, что является убийцей, успешно окупившемся от тюрьмы, но и всеми силами пытается взобраться по карьерной лестнице, как во времена правления ОСОБА_15;

«...Еще занимая должность судьи Киевского райсуда г. Донецка в 2004 году, находясь в состоянии алкогольного опьянения, ОСОБА_1 совершил в Донецке ДТП, в результате которого погибли двое детей», - говорится в открытом письме к нардепам...

По информации общественников, донецкий судья долгое время находился под следствием, однако «материалы уголовного дела так и не были переданы в суд. В то же время, подать иск и пожаловаться на правонарушения было уже некому: мать и отец убитых детей долго не прожили...

В 2004 году в Донецке пьяный судья ОСОБА_1 на своем автомобиле сбил насмерть двоих детей, но избежал уголовной ответственности и с 2009 года стал судьей Высшего административного суда Украины...».

Позивач ОСОБА_1 є суддею у відставці та має науковий ступінь доктора юридичних наук.

Відповідно до поданої довідки серії ААА № 0669773 виданої Міністерством внутрішніх справ України, за обліками МВС громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_22 , уродженець м. Донецька на території України станом на 28 травня 2019 року до кримінальної відповідальності не притягувався, не знятої чи не погашеної судимості не має та в розшуку не перебуває.

Відповідно до відповіді офісу Генерального Прокурора від 14 червня 2022 року на адвокатський запит представника позивача за наслідками опрацьованого масиву Єдиного реєстру досудових розслідувань станом на 09 червня 2022 року кримінальних проваджень, в яких містяться відомості про притягнення ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності як підозрюваного, обвинуваченого не встановлені.

Схожу інформацію надано 24 червня 2022 року Департаментом інформаційно-аналітичної підтримки Національної поліції України.

Відповідно до рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 червня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 01 липня 2020 року у справі № 361/3910/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5 про захист честі, гідності та ділової репутації було визнано недостовірною та такою, що ганьбить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_1 інформацію такого змісту: «В стані алкогольного сп`яніння на автомобілі вбив двох дітей 10 і 12 років. Мати цих дітей наклала на себе руки - повісилась.

Батько вмер від серцевого нападу.

Кримінальна справа яка була порушена по ньому, була закрита, і ви тут жахнетесь від чого - у зв`язку з тим що потерпілих немає».

Але постановою від 23 лютого 2022 року Верховний Суд скасував постанову апеляційного суду у справі № 361/3910/19 та направив її на новий розгляд апеляційного суду.

Постановою Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року у справі № 361/3910/19 апеляційна скарга ОСОБА_5 залишена без задоволення, а рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 26 червня 2019 року - без змін.

Згідно із постановою Київського апеляційного суду від 23 лютого 2023 року було встановлено:

«05 липня 2016 року на пленарному засіданні Верховної Ради України, на якому були присутніми 335 депутатів, під час свого виступу народний депутат України, ОСОБА_5 висловив таке: «От сьогодні ми даємо згоду, ми голосуємо про звільнення за станом здоров`я такого судді ОСОБА_1 Київського апеляційного адміністративного суду. Я розповім коротко історію, і ви жахнетесь від історії цього судді. Він був суддею Київського району міста Донецька. В стані алкогольного сп`яніння на автомобілі вбив двох дітей 10 і 12 років. Мати цих дітей наклала на себе руки - повісилась. Батько вмер від серцевого нападу. Кримінальна справа, яка була порушена по ньому, була закрита, і ви тут жахнетесь від чого - у зв`язку з тим, що потерпілих немає. Адже діти загиблі, їхні батьки померли і нікого немає. Ви думаєте його звільнили? Ні, його перевели до Києва, і він тут декілька років займав посаду судді у Київському апеляційному адміністративному суді. Я закликаю всіх голосувати, звичайно, за звільнення цих суддів. Але багатьох з них, особливо тих, хто там ховається за зняттям згідно стану здоров`я...».

Ці обставини підтверджуються стенограмою засідання Верховної Ради України (а. с. 9-52, т. 1), не заперечували учасники справи, тому вони не підлягають доказуванню в розумінні частини першої статті 82 ЦПК України.».

Крім того, як встановлено, що 05 липня 2016 року депутат Верховної Ради України ОСОБА_5 (Фракція БПП), оголосив інформацію про скоєння злочину суддею ОСОБА_1 , а саме, що «От сьогодні ми даємо згоду, ми голосуємо про звільнення за станом здоров`я такого судді ОСОБА_1 Київського апеляційного адміністративного суду. Я розповім коротко історію, і ви жахнетесь від історії цього судді.

Він був суддею Київського району міста Донецька. В стані алкогольного сп`яніння на автомобілі вбив двох дітей 10 і 12 років. Мати цих дітей наклала на себе руки - повісилась. Батько вмер від серцевого нападу. Кримінальна справа, яка була порушена по ньому, була закрита, і ви тут жахнетесь від чого - у зв`язку з тим, що потерпілих немає. Адже діти загиблі, їхні батьки померли і нікого немає. Ви думаєте його звільнили? Ні, його перевели до Києва, і він тут декілька років займав посаду судді у Київському апеляційному адміністративному суді. Я закликаю всіх голосувати, звичайно, за звільнення цих суддів. Але багатьох з них, особливо тих, хто там ховається за зняттям згідно стану здоров`я...» (стенограма пленарного засідання Верховної Ради України 05 липня 2016 року).

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції прийшов до висновку, що в оскаржуваних статтях від 10.08.2020 на веб-сайті за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_25, під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_23 », від ІНФОРМАЦІЯ_17 на сайтах « ІНФОРМАЦІЯ_7 » та « ІНФОРМАЦІЯ_6 » за посиланнями ІНФОРМАЦІЯ_7 та ІНФОРМАЦІЯ_8 , з однойменними назвами « ІНФОРМАЦІЯ_23 », від ІНФОРМАЦІЯ_18 на веб-сайті: ІНФОРМАЦІЯ_27 під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_19 » за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_11 ІНФОРМАЦІЯ_24 , наявні посилання на першоджерело в соціальній мережі Facebook на сторінці Prosud, і вважав, що відповідачі поширили цю інформацію на підставі публікацій у соціальній мережі Facebook.

Що стосується вимог оскаржуваної публікації від ІНФОРМАЦІЯ_12 на веб-сайті «ІНФОРМАЦІЯ_32»під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_13 », за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_34, в якій зазначено наступне:

«ОСОБА_1 успел крупно нагрешить еще в 2004 году, в бытность свою судьей Киевского райсуда Донецка, когда в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП, результатом которого стала гибель двоих детей. Донецкие правозащитники не один год потом били в набат по этому поводу. Однако, так и остались неуслышанными - ОСОБА_1 ушел на повышение в столицу...», суд першої інстанції відмовив в позові застосувавши строки позовної давності.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом зазначеної статті метою цивільного судочинства є саме ефективний захист прав та інтересів позивача.

Спосіб захисту цивільного права чи інтересу має бути ефективним, тобто призводити у конкретному спорі до того результату, на який спрямована мета позивача, - до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу. Застосування способу захисту має бути об`єктивно виправданим і обґрунтованим, тобто залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання, оспорення та спричинених відповідними діяннями наслідків (див. mutatis mutandis постанови Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 2 липня 2019 року у справі № 48/340 (пункт 6.41), від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 1 жовтня 2019 року у справі № 910/3907/18 (пункт 48), від 28 січня 2020 року у справі № 50/311-б (пункт 91), від 19 травня 2020 року у справі № 922/4206/19 (пункт 43), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17 (пункт 67), від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (пункти 63, 89), від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58), від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22 червня 2021 року у справах № 334/3161/17 (пункт 55) і № 200/606/18 (пункт 73), від 29 червня 2021 року у справі № 916/964/19 (пункт 7.3), від 31 серпня 2021 року у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 14 вересня 2021 року у справі № 359/5719/17 (пункт 119), від 16 вересня 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14 грудня 2021 року у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.31), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 21), від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17 (пункт 56), від 21 вересня 2022 року у справі № 908/976/19 (пункт 5.6), від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20 (пункт 9.64), від 14 грудня 2022 року у справі № 477/2330/18 (пункт 55), від 18 січня 2023 року у справі № 488/2807/17 (пункт 86)).

Відповідно до ст. 263 ЦПК України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає зазначеній процесуальній нормі.

Відповідно до частини четвертої статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

При цьому за змістом статті 91 Цивільного кодексу України юридична особа здатна мати такі ж цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність), як і фізична особа, крім тих, які за своєю природою можуть належати лише людині.

Згідно зі статтею 94 Цивільного кодексу України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації, на таємницю кореспонденції, на інформацію та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Особисті немайнові права юридичної особи захищаються відповідно до глави 3 цього Кодексу.

Особистими немайновими благами, які охороняються цивільним законодавством, є, в тому числі, ділова репутація, а також інші блага, які охороняються цивільним законодавством (стаття 201 Цивільного кодексу України).

Статтею 277 Цивільного кодексу України встановлено, що спростування недостовірної інформації здійснюється особою, яка поширила інформацію. Поширювачем інформації, яку подає посадова чи службова особа при виконанні своїх посадових (службових) обов`язків, вважається юридична особа, у якій вона працює. Якщо особа, яка поширила недостовірну інформацію, невідома, фізична особа, право якої порушено, може звернутися до суду із заявою про встановлення факту недостовірності цієї інформації та її спростування. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших медіа, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж медіа в порядку, встановленому законом. Спростування недостовірної інформації здійснюється незалежно від вини особи, яка її поширила. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Таким чином, розглядаючи справи, предметом позову в яких є спростування недостовірної інформації, суди повинні враховувати, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, що не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Аналогічна позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.11.2019 у справі N 904/4494/18.

Під поширенням інформації необхідно розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені).

Ділову репутацію юридичної особи становить престиж її фірмового (комерційного) найменування та інших належних їй нематеріальних активів серед кола споживачів її товарів та послуг. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Приниженням ділової репутації суб`єкта господарювання (підприємця) є поширення у будь-якій формі неправдивих, неточних або неповних відомостей, що дискредитують спосіб ведення чи результати його господарської (підприємницької) діяльності, у зв`язку з чим знижується вартість його нематеріальних активів.

При цьому, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Згідно зі статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) і частин другої та третьої статті 34 Конституції України кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві, зокрема, для захисту репутації чи прав інших осіб.

Стаття 10 Конвенції захищає право журналістів розголошувати інформацію, яка становить громадський інтерес, за умови, що вони діють сумлінно та використовують перевірену фактичну базу; та надають «достовірну та точну» інформацію, як того вимагає журналістська етика. (Рішення у справі «Ліндон, Очаковський Лоуренс і Джулай проти Франції» (Lindon, Otchakovsky Laurens and July v. France) [ВП], заяви №№ 21279/02 136448/02, п. 67, ECHR 2007, і «Педерсен Баадсгаард проти Данії» (Pedersen and Baadsgaard v. Denmark) [ВП], заява № 49017/99, п.78, ECHR 2004X1).

Повідомлення новин, засноване на інтерв`ю або відтворенні висловлювань інших осіб, відредагованих чи ні, становить один з найбільш важливих засобів, за допомогою яких преса може відігравати свою важливу роль «сторожового пса суспільства» (рішення у справі «The Observer and The Guardian v. The United Kingdom», від 26 листопада 1991 року, п. 59, Series А no. 216).

У таких справах слід розрізняти ситуації, коли такі висловлювання належали журналісту, і коли були цитатою висловлювання іншої особи, оскільки покарання журналіста за участь у розповсюдженні висловлювань інших осіб буде суттєво заважати пресі сприяти обговоренню питань суспільного значення та не повинно розглядатись, якщо для іншого немає винятково вагомих причин.

Українське законодавство надає журналістам імунітет від цивільної відповідальності за дослівне відтворення матеріалу. Суд звертає увагу на те, що це положення у загальному плані відповідає його підходу до свободи журналістів поширювати висловлювання, зроблені іншими (рішення від 23 вересня 1994 року у справі «Йерзільд проти Данії» (Jersild v. Denmark), п. 35, Series А, № 298 та рішення у справі «Тома проти Люксембургу» (Thoma v. Luxembourg), заява № 38432/97, п. 62, ECHR 2001-III).

Преса відіграє істотну роль у демократичному суспільстві. І хоча вона не може переступати певні межі, зокрема, щодо репутації, тим не менш, її обов`язком є передавати у спосіб, сумісний із її обов`язками та відповідальністю, інформацію та ідеї з усіх питань суспільного інтересу. Не тільки на неї покладається завдання передавати таку інформацію та ідеї; громадськість також має право їх отримувати. Стаття 10 Конвенції захищає не лише суть висвітлених ідей та інформації, але також і форму, в якій вони надаються. Журналістська свобода також включає можливість перебільшень або навіть провокацій.

Пункт 2 статті 10 Конвенції майже не надає можливостей для обмеження свободи вираження поглядів, коли йдеться про питання, які становлять суспільний інтерес.

Зазначені висновки викладені в Постанові Верховного Суду від 23 травня 2018 року у справі № 188/1367/15-ц (провадження № 61-6766св18)

Вирішуючи спір по суті суд першої інстанції під час судового розгляду встановив, що інформація, яку позивач просив визнати недостовірною була поширена з джерела іншого засобу масової інформації.

Крім того, суд першої інстанції прийшов до висновку, що народний депутат ОСОБА_5 є третьою особою у цій справі, а не відповідачем, і суд розділив статус депутата, як першоджерела спірної інформації, яка міститься у спірній публікації, та відповідача як переповідача цієї інформації, який посилався на неї, як на підставу суспільної стурбованості.

Хоч позивач і не є діючим суддею на момент оприлюднення спірної публікації, але відповідно до заявленого ним власного статусу, який також підтвердили суди трьох інстанцій у справі №761/6087/22, у сфері діяльності українських фахівців права його особистість становить очевидний суспільний інтерес через її вплив та значимість для української правової спільноти. Тому позивач є публічною особою, рівень суспільної значимості якої є вищим за середньостатистичного громадянина України, що сам позивач також не заперечує. Спірна публікація була оприлюднена відповідачами в контексті участі позивача у конкурсі на посаду члена Вищої ради правосуддя - найвищого конституційного органу державної влади та суддівського врядування, що ще більше обґрунтовує підвищений рівень суспільної значимості позивача та, як наслідок, рівень суспільної стурбованості, яку може викликати його особа.

Суд першої інстанції також прийшов до висновку, що відповідачі у цій справі фактично відтворили спірну інформацію без суттєвих змін її суті, опустивши деякі обвинувальні формулювання першоджерела на адресу позивача, яку, насправді, першочергово публічно поширила зовсім інша особа - не відповідачі, а народний депутат ОСОБА_5 .

Тобто інформація яка була поширена відповідачами не є новою інформацією, а є переказом публічно відомої інформації, джерелом якої була публічна особа.

Згідно ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Пунктом 2 частини 2 статті 258 ЦК передбачено, що позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про спростування недостовірної інформації, поміщеної у медіа. У цьому разі позовна давність обчислюється від дня поміщення цих відомостей у медіа або від дня, коли особа довідалася чи могла довідатися про ці відомості.

Частиною 1 ст. 261 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня коли особа довідалась або могла довідатись про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

За ч. 3. ч. 4 ст. 267 ЦПК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення, сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позову. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи порушено право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. Якщо таке право чи інтерес не порушено, суд відмовляє у задоволенні позову через його необґрунтованість. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушено, але позовна давність спливла, і про це зробила заяву інша сторона спору, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності за відсутності поважних причин її пропуску, наведених позивачем.

Подібні правові позиції викладені у постановах Верховного суду від 22 травня 2018 року у справі №369/6892/15-ц, від 31 жовтня 2018 року у справі №367/6105/16-ц, від 07 листопада 2018 року у справі №575/476/16-ц, від 14 листопада 2018 року у справі №183/1617/16 (пункт 73), від 28 листопада 2018 року у справі №504/2864/13-ц (пункт 80), від 5 грудня 2018 року у справах №522/2202/15-ц (пункт 61), № 522/2201/15-ц (пункт 62) та № 522/2110/15-ц (пункт 61), від 07 серпня 2019 року у справі №2004/1979/12 (пункт 71), від 18 грудня 2019 року у справі № 522/1029/18 (пункт 134), від 16 червня 2020 року у справі № 372/266/15-ц (пункт 51), від 07 липня 2020 року у справі № 712/8916/17-ц (пункт 28), від 29 червня 2021 року у справі № 904/3405/19 (пункт 57), від 18 січня 2023 року у справі №488/2807/17 (пункт 129).

Колегія суддів також погоджується із висновком суду першої інстанції щодо застосування строку позовної давності до вимог, що стосуються оскаржуваної публікації від ІНФОРМАЦІЯ_12 на веб-сайті «ІНФОРМАЦІЯ_32» під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_13 », за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_34, в якій зазначено наступне:

«ОСОБА_1 успел крупно нагрешить еще в 2004 году, в бытность свою судьей Киевского райсуда Донецка, когда в состоянии алкогольного опьянения совершил ДТП, результатом которого стала гибель двоих детей. Донецкие правозащитники не один год потом били в набат по этому поводу. Однако, так и остались неуслышанными - ОСОБА_1 ушел на повышение в столицу...»,

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до належного висновку, про те, що позивачем доведено, що дана інформація є недостовірною, та такою, яка не відповідає дійсності та не містить відомості про події та явища, які існували.

Зазначена недостовірна інформація є такою, що порушує особисті немайнові права позивача.

Позов ОСОБА_1 про визнання інформації недостовірною є позовною заявою про спростування недостовірної інформації, розміщеної у засобах масової інформації до якої застосовується позовна давність в один рік.

Згідно з роз`ясненнями викладеними в пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 № 1, що для правовідносин застосовуються загальні положення про початок перебігу та наслідки спливу позовної давності. Сплив без поважних причин позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі до винесення судом рішення, є підставою для відмови в позові.

Таким чином суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про застосування строку позовної давності до оскаржуваної публікації від ІНФОРМАЦІЯ_12 на веб-сайті «ІНФОРМАЦІЯ_32» під назвою: « ІНФОРМАЦІЯ_13 », за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_34.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до ч. 1, ч. 2, ч. 3 ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

З урахуванням викладеного колегія суддів повністю погоджується з висновками суду першої інстанції і вважає їх законними та обґрунтованими.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Колегія суддів, вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального та процесуального права при вирішенні даної справи не допустив, ним правильно визначено характер спірних правовідносин та встановлено дійсні обставини справи, рішення суду відповідає фактичним обставинам справи, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, тому підстави для скасування оскаржуваного судового рішення відсутні.

Згідно із ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами апеляційного перегляду колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 375, 383, 384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 24 липня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 16 грудня 2024 року.

Головуючий Д.Р. Гаращенко

Судді Є.П. Євграфова

Т.О. Писана