465/1407/21
2/465/606/24
У Х В А Л А

підготовчого судового засідання

09.01.2024 року м. Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючого судді Величка О.В.,

при секретарі судових засідань Венгринюк О.Р.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_4

представника третьої особи Колошкіна Ю.А.

при розгляді у відкритому підготовчому судовому засіданні у м. Львові цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_5 до ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Петелька Ігор Васильович та ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування номерів записів про право власності/довірчої власності, припинення права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Франківського районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Петелька Ігор Васильович та ОСОБА_6 про визнання недійсним договору купівлі-продажу, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, скасування номерів записів про право власності/довірчої власності, припинення права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння та визнання права власності.

Ухвалою судді Франківського районного суду м. Львова від 14.11.2023 року відновлено провадження у справі, прийнято справу до провадження судді Величка О.В. та призначено справу до розгляду.

Відповідачем ОСОБА_2 подано клопотання про письмове опитування позивача, відповідно до якого відповідач просить поставити позивачу наступні питання: 1.Чи існували будь-які зобов`язання між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ? 2. Скільки часу фактично проживала ОСОБА_5 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 ? 3. Чи існували між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 боргові зобов`язання? 4. Чи писала ОСОБА_5 розписку, в котрій зобов`язувалась повернути певну суму коштів? 5. З якого періоду часу позивач проживає в АДРЕСА_2 ? 6. Чи перебувала позивачка на території України з 1 січня 2017 року по даний момент? 7. Чи є ОСОБА_5 громадянкою Російської федерації? 8. Чи подавала ОСОБА_5 прохання про набуття громадянства Російської федерації? 9.Чи є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 родичами? 10. Чи проживали разом ОСОБА_5 та ОСОБА_6 після відчуження квартири за адресою АДРЕСА_1 в 2016 році?

Відповідачі, представник відповідача, представник третьої особи заявлене клопотання підтримали. При цьому, представник відповідача уточнив, що наведений у клопотанні перелік питань для опитування позивача заявлявся у відзиві на позовну заяву і є важливим інструментом для встановлення фактичних даних у справі. З урахуванням того, що сторона відповідачів категорично не визнає заявлені позовні вимоги, а позивач проживає за межами території України та не надає особистих пояснень у справі, з`ясування наведених у клопотанні питань дозволить встановити дійсний зміст правовідносин, що склалися.

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні заперечив щодо задоволення вказаного клопотання, зазначивши, що вказані питання не стосуються суті правовідносин та позивач не бажає давати будь-яких відповідей, оскільки не вважає це своїм обов`язком.

Згідно ч.ч. 1-4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом . Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Як передбачено ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Відповідно до ч.1 ст.93 ЦПК України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи, що ним подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи, та відповідно до ч. 2 ст. 93 ЦПК України, учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

Згідно з ч.3 ст.93 ЦПК України відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - до першого судового засідання.

Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання.

Також, у разі якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії.

З огляду на викладені обставини, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, беручи до уваги, що поставлені відповідачем запитання не виходять за межі предмету позову та безпосередньо спрямовані на встановлення дійсних фактичних обставин у справі, суд дійшов висновку, що позивача ОСОБА_5 слід зобов`язати, відповідно до положень ст. 93 ЦПК України, надати відповіді на запитання відповідача ОСОБА_2 , які сформульовані в додатку до відзиву на позовну заяву та додатково висвітлені у поданому відповідачем клопотанні.

Відповідь у формі заяви свідка, яка відповідає ст.93 ЦПК України, необхідно направити до суду та іншим учасникам справи не пізніше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків, суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Окрім того, відповідачем заявлено клопотання про обов`язкову участь позивача ОСОБА_5 в судовому засіданні, оскільки особисті пояснення ОСОБА_5 по суті позову будуть мати істотне значення для повного та об`єктивного розгляду справи. Крім цього, особисті пояснення позивача, на переконання відповідача, дадуть можливість усунути будь-які суперечності з приводу представництва позивача адвокатом Чубиком Б.Г., щодо якого у пов`язаній справі №465/8461/15-ц ОСОБА_5 подавалась заява із запереченням щодо такого представництва.

Відповідно до ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Згідно п.3 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав, якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що право сторони не з`являтись у судове засідання, в разі звернення з клопотанням про розгляд справи за її відсутності, не є абсолютним і може бути обмежене судом шляхом постановлення ухвали про визнання явки цієї сторони обов`язковою.

Враховуючи, що у підготовчому судовому засіданні стороною відповідача порушувалися питання представництва позивача, яка проживає за межами території України і не з`являється до суду, а представником позивача - адвокатом Чубиком Б.Г. підтверджено, що він на даний час зв`язку з позивачем не має, водночас пояснення позивача ОСОБА_5 щодо обставин переходу права на частки у праві власності на квартиру АДРЕСА_3 є важливими для правильного вирішення спору, суд вважає заявлене відповідачем клопотання про забезпечення особистої участі позивача у розгляді справи обгрунтованим.

Таким чином, особисті пояснення позивача ОСОБА_5 по суті позову матимуть істотне значення для повного та всебічного розгляду даної справи, тому її явку в судове засідання при розгляді справи по суті слід визнати обов`язковою.

Окрім того, відповідачем ОСОБА_2 подано до суду клопотання про застосування зустрічного забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок суду 50 000 грн. На обґрунтування поданої заяви зазначає, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову у випадку відмови у позові. При цьому, вказала, що розмір зустрічного забезпечення відповідач визначив, виходячи із витрат котрі можуть бути понесені в процесі розгляду справи, а також шкоди, що може бути завдана заходами забезпечення позову, що включає як майнову шкоду, пов`язану із зниженням ринкової вартості майна на ринку нерухомості у зв`язку із існуванням спорів щодо такого майна, так і моральної шкоди, завданої безпідставним арештом та зусиллями, необхідними відповідачу для захисту права власності.

Представник відповідача та представник третьої особи вказане клопотання підтримали.

У свою чергу, представник позивача щодо задоволення клопотання про зустрічне забезпечення заперечив, зазначивши, що позивач не має наміру оплачувати зустрічне забезпечення.

Відповідно до частин першої третьої статті 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).

Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо:

1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові;

2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Із частини третьої вказаної норми вбачається, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення це гарантія відшкодування можливих збитків відповідача. Воно має на меті забезпечити певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути у результаті застосування судом забезпечувальних заходів.

Згідно із частиною п`ятою статті 154 ЦПК України розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідно до частини шостої статті 154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

У рішенні від 10 квітня 2019 року у справі № 753/2380/18-ц (провадження № 61-38399св18) Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом, вказав, що реалізація заходів зустрічного забезпечення є правом суду, а не його обов`язком, за винятком випадків, передбачених ч.3 ст.154 ЦПК України, в якій зазначено, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, зокрема, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Задовольняючи заяву про забезпечення позову, суди зазначених імперативних вимог закону не врахували, не перевірили доводів відповідача про те, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України, проживає на території Російської Федерації, або майна, що знаходиться на території України, що є обов`язковою підставою для застосування зустрічного забезпечення; не встановили, чи є співмірними заходи забезпечення позову заявленим позовним вимогам, і дійшли передчасного висновку про задоволення заяви про забезпечення позову. Посилання апеляційного суду на те, що невжиття заходів зустрічного забезпечення не порушить майнові права відповідачів, є безпідставними, так як з урахуванням вимог частини третьої статті 154 ЦПК України вжиття заходів зустрічного забезпечення є не диспозитивним правом суду, а його обов`язком незалежно від майнового стану відповідачів».

Суд звертає увагу, що з матеріалів справи вбачається, що спір у справі виник з приводу нерухомого майна квартири. За інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна власниками квартири є ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Як вбачається із довідок про реєстрацію місця проживання особи №20682 від 01.04.2021 року, №20690 від 01.04.2021 року та №20469 від 31.03.2021 року, виданих Франківською районною адміністрацією, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_2 зареєстровані в квартирі АДРЕСА_3 . Відповідно до довідки ЛКП "Затишне" відділу житлового господарства Франківської райдержадміністрації Львівської міської ради № 198, за вказаною адресою зареєстровано троє осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 .

В листі, скерованому Відділом обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Головного управління державної міграційної служби України в Львівській області № 03/01-3585 від 09.04.2021 року на адвокатський запит ОСОБА_9 повідомляється, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована з 23.04.2014 за адресою: АДРЕСА_4 , однак для перевірки актуальності інформації про реєстрацію місця проживання необхідно звертатися до органу реєстрації (відповідного реєстру територіальної громади), тож за відсутності такої інформації від органу реєстрації (відповідного реєстру територіальної громади) та за наявності довідок долучених відповідачами, згідно з якими за адресою: АДРЕСА_4 зареєстровані ОСОБА_2 , ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , суд приходить до переконання що на час розгляду даного клопотання представником позивача ОСОБА_5 адвокатом Чубиком Б.Г. належним чином не підтверджено реєстрацію місця проживання ОСОБА_5 в Україні, зокрема за адресою: АДРЕСА_4 .

Крім цього, з матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_5 проживає в м. Брянськ, Російська федерація.

Відомостей про наявність у позивача іншого майна, його офіційного місця роботи, доказів наявності стабільних доходів матеріали справи не містять.

Суд вважає, що позивачу ОСОБА_5 слід надати строк для зустрічного забезпечення 10 днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення.

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Суд роз`яснює, що якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом: 1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів; 2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову.

При цьому, якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення (ч.10 ст.154 ЦПК України).

Суд також звертає увагу, що зустрічне забезпечення може бути скасовано судом в будь-який час за вмотивованим клопотанням відповідача або іншої особи, права або охоронювані законом інтереси якої порушуються у зв`язку з вжиттям заходів забезпечення позову.

Керуючись ст.ст.53, 93, 149, 150, 153, 154, 251, 253, 260, 261, 353, 354 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про письмове опитування позивача ОСОБА_5 задовольнити.

Зобов`язати позивача ОСОБА_5 надати письмові відповіді на запитання відповідача, а саме: 1. Чи існували будь-які зобов`язання між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ? 2. Скільки часу фактично проживала ОСОБА_5 у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 ? 3. Чи існували між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 боргові зобов`язання? 4. Чи писала ОСОБА_5 розписку, в котрій зобов`язувалась повернути певну суму коштів? 5. З якого періоду часу позивач проживає в АДРЕСА_2 ? 6. Чи перебувала позивачка на території України з 1 січня 2017 року по даний момент? 7. Чи є ОСОБА_5 громадянкою Російської федерації? 8. Чи подавала ОСОБА_5 прохання про набуття громадянства Російської федерації? 9.Чи є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 родичами? 10. Чи проживали разом ОСОБА_5 та ОСОБА_6 після відчуження квартири за адресою: АДРЕСА_1 в 2016 році?

Відповідь у формі заяви свідка, яка відповідає ст. 93 ЦПК України, направити до суду та іншим учасникам справи не пізніше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення позову - задовольнити.

У порядку зустрічного забезпечення позову зобов`язати ОСОБА_5 внести на депозитний рахунок Франківського районного суду м.Львова грошові кошти у розмірі 50000 грн. (п`ятдесят тисяч гривень) 00 коп. протягом 10 (десяти) днів з дня постановлення ухвали про зустрічне забезпечення позову.

Роз`яснити, що особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення.

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення.

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про особисту участь позивача ОСОБА_5 в судовому засіданні у цивільній справі - задовольнити.

Визнати явку позивача ОСОБА_5 в судове засідання по розгляду справи по суті - обов`язковою.

Копію ухвали направити учасникам справи для відома.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині зустрічного забезпечення може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Оскарження ухвали про зустрічне забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала в частині задоволення клопотання про письмове опитування позивача, клопотання про обов`язкову участь позивача у справі оскарженню не підлягає.

Суддя Величко О.В.