Справа №175/3049/23
провадження №2/175/812/23
УХВАЛА

Іменем України

10 січня 2024 року смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Бойко О.М., розглянувши клопотання ОСОБА_1 , про відвід судді, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження суду знаходиться цивільна справа №175/3049/23 (провадження №2/175/812/23) за позовною заявою ОСОБА_1 до Сільськогосподарського приватного підприємства «Чумаки», про розірвання договору оренди земельної ділянки.

09 січня 2024 року позивач по цивільній справі ОСОБА_1 за допомогою електронного засобу «Електронний суд» подав до канцелярії суду заяву про відвід головуючого судді Бойко О.М.

Заяву обґрунтував тим, що ухвала про відкриття провадження по справі у порушення вимог ЦПК України та у порушення рішення судді про обов`язкове направлення ухвали на адресу учасників справи не була направлена судом ні позивачу ні відповідачу.

Факт відсутності належного фінансування на придбання поштових марок (маркованої продукції) - в.о. голови суду Ребров С.О., вважає заявник, нічим не підтвердив бо це припущення оскільки судом відправлялась поштова кореспонденція після постановлення ухвали 30.06.2023 року по справі №175/3049/23 про відкриття провадження.

Факт порушення судом вимог процесуального закону не направлення ухвали про відкриття провадження по справі №175/3049/23, на думку заявника, унеможливлює подальший розгляд справи, так як відповідач зобов`язаний був надати відзив протягом 15 календарних днів з дня отримання даної ухвали, надіслати суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

В судовому засіданні 09 листопада 2023 року було закрите підготовче засідання та призначено цивільну справу до судового розгляду справи по суті на 08 грудня 2023 року об 11:00 год.

ЦПК України у статті 200, зобов`язує суддю постановити ухвалу про закриття підготовчого засідання та призначення цивільну справу до судового розгляду справи по суті. Суддя Бойко О.М. порушив вимоги закону і не постановив ухвалу яку він зобов`язаний був постановити.

Відсутність ухвали про закриття підготовчого засідання та призначення цивільної справи до судового розгляду справи по суті це те порушення вимог процесуального законодавства яке є підставою для скасування рішення суду, постановленого за результатами розгляду справи по суті.

Після надходження скарги ОСОБА_1 до суду, із приводу не постановлення судом ухвали про перехід до розгляду справи по суті та не оприлюднення вказаної ухвали суддя Бойко О.М. 21 грудня 2023 року, порушуючи вимоги ЦПК України, діючи упереджено постановляє ухвалу по справі 175/3049/23 про закриття підготовчого засідання та призначення цивільної справи до судового розгляду справи по суті яка була внесена до комп`ютерної програми «Д-3» та 22 грудня 2023 року оприлюднена під №115807713 у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Вважає, що відсутність ухвали суду про закриття підготовчого провадження унеможливлює розгляд цивільної справи по суті і це є умисне затягування і не вжиття суддею заходів для розгляду справи по суті у визначений законом строк.

В судовому засіданні 08 грудня 2023 року, яке тривало з 11:00 год. до 12:30 год., суддя Бойко О.М., розглядаючи справу по-суті без постановлення відповідної ухвали повідомив суду, що він не може довго розглядати дану справу оскільки у нього є інші невідкладні справи які йому необхідно розглянути і відклав розгляд справи на 15 січня 2024 року.

ОСОБА_1 направив до суду Запит на отримання публічної інформації щодо справ які були розглянуті суддею Бойко О.М. 08 грудня 2023 року. У відповідь на його звернення щодо надання публічної інформації заявник отримав відповідь, в якій вказано і надано документальні докази, що суддею Бойко О.М. розглянуто лише одну невідкладну справу 08.12.2023 року.

Всі ці обставини викликають у позивача по справі ОСОБА_1 сумніву в об`єктивності та неупередженості судді.

Ознайомившись із заявою ОСОБА_1 , вважаю, що вона підлягає поверненню з наступних підстав.

З обґрунтування вимог ОСОБА_1 вбачається образливе твердження на адресу головуючого судді Бойка О.М., використання яких неприпустиме при оформленні, зокрема, заяви про відвід.

Факт образливих тверджень додатково підтверджується актом від 09 січня 20924 року Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області щодо наявності в процесуальному документі образливих тверджень на адресу судді Бойко О.М.

На переконання Великої Палати Верховного Суду, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Зазначені дії свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії також суперечать основним засадам та принципам цивільного судочинства та його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Слід зазначити, що такий підхід Велика Палата Верховного Суду має на увазі до здійснення будь-якої форми судочинства.

Використання образливих висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви, скарги.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Заяви та скарги, що подаються до суду, мають відповідати вимогам чинного законодавства. У тексті цих документів не можна використовувати образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду. У протилежному випадку це свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку автора документа. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами.

Вимоги норм ЦПК не містять відповідного окремого положення, яке визначає випадки та наслідки такого зловживання.

Разом з цим, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства. За таких обставин, приймаючи до уваги вищезазначені положення нормативно-правових актів та практику ЄСПЛ, зокрема у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06, Суд дійшов висновку, що використання ОСОБА_1 у тексті заяви про відвід судді неприпустимих та образливих висловлювань на адресу головуючого судді у справі вказує на таке зловживання.

У постанові від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 ВП ВС вказала на те, що у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19).

Допущення позивачем ОСОБА_1 зловживання процесуальними правами свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності головуючого судді у справі. Ці дії також суперечать основним засадам та принципам цивільного судочинства та його завданню. Тому вважаю, що заява ОСОБА_1 підлягає поверненню.

Керуючись ст. 258, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , про відвід судді повернути заявнику.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження у разі, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Бойко О.М.