Справа № 367/2949/24
Провадження №2/367/1228/2025
УХВАЛА

Іменем України

21 жовтня 2024 року Ірпінський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді Третяк Я.М.,

секретаря судового засідання Люліної О.С.,

представника позивача Зіневич К.А.,

представника відповідача Рожиної О.Г.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та 3% річних,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває зазначена вище цивільна справа.

До суду від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Рожиної О.Г. надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання договору позики удаваним та визнання зобов`язання припиненим у зв`язку з його виконанням. Представник відповідача в підготовчому засіданні просив суд прийняти до спільного розгляду зустрічний позов.

У підготовчому засіданні представник позивача заперечував щодо прийняття зустрічної позовної заяви.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку учасників справи, суд прийшов до такого висновку.

Судом встановлено, що згідно позовної заяви ОСОБА_1 просить суд стягнути з ОСОБА_2 на його користь суму основної заборгованості за розпискою від 17.02.2021 у промірі 92000,00 доларів США, три відсотки річних від простроченої суми 8270,00 доларів США.

Натомість, за зустрічним позовом ОСОБА_2 просив суд: 1) визнати недійсним договір позики, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 17.02.2021, який підтверджується розпискою, написаною ОСОБА_2 17.02.2021; 2) визнати зобов`язання ОСОБА_2 з доплати ОСОБА_1 92000 доларів США за придбані 17.02.2021 земельні ділянки припиненим у зв`язку з його виконанням.

Таким чином у зустрічній позовній заяві відповідачем зазначено інший предмет спору, зокрема виконання зобов`язання щодо договорів купівлі-продажу земельних ділянок, вимоги щодо яких не є предметом позову за первісним позовом. До того ж, зустрічний позов заявлено не тільки до первісного позивача ОСОБА_1 .

У відповідності до вимог ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, тобто вона вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов. Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів.

Правова природа зустрічного позову полягає в тому, що він робить неможливим розгляд первісного позову без зустрічного, оскільки направлений на зарахування вимог або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю чи частково задоволення первісного позову, або коли виникають з одних правовідносин.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Відповідно до п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 № 2 роз`яснено, що об`єднання в одне провадження з первісним позовом вимог, коли відсутня спільність предмета позову не допускається.

Дослідивши матеріали за первісним позовом та за зустрічним позовом, суд приходить до висновку, що розгляд первісного позову не є взаємопов`язаним з розглядом зустрічного позову, їх спільний розгляд не є доцільним і призведе лише до затягування вирішення спору, а також істотно розширить предмет доказування.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для об`єднання позовних вимог за первісним та зустрічним позовами, а отже у прийнятті зустрічного позову необхідно відмовити.

При цьому суд роз`яснює, що ОСОБА_2 не позбавлений можливості в разі наявності спору звернутись до суду в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 193, 194, 260, 353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити в прийняті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання недійсним договору позики та визнання зобов`язання виконаним.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею, однак може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Ірпінського міського суду Київської області.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://court.gov.ua/sud1013/ та в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням - http://reyestr.court.gov.ua.

Суддя Я.М.Третяк