Номер провадження: 2/205/546/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2024 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Мовчан Д.В.

при секретарі Волкобоєвої А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , про визнання факту, що має юридичне значення та визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИВ:

І. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

ОСОБА_1 (далі Позивач) звернувся до суду з позовом до Дніпровської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , про визнання факту, що має юридичне значення та визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за законом.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що квартира на підставі Свідоцтва про право власності на житло від 20.08.1997 року належала на праві приватної спільної власності 6 співвласникам в рівних частках: ОСОБА_3 дід позивача, ОСОБА_4 бабця позивача, ОСОБА_5 тітка позивача, ОСОБА_6 мати позивача, ОСОБА_7 син тітки, двоюрідний брат позивача, та ОСОБА_1 позивач.

Далі позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_4 і жоден із спадкоємців першої черги після її смерті не подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Однак в силу приписів ст.1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 двоє спадкоємців першої черги, це чоловік померлої ОСОБА_3 та донька померлої ОСОБА_6 , оскільки вони постійно проживали разом із таким спадкодавцем на час відкриття спадщини. Інша донька спадкодавця - ОСОБА_5 вважається такою, що не прийняла спадщину після смерті матері, так як заяви про прийняття спадщини нотаріусу не подавала та не проживала зі спадкодавцем на момент її смерті.

Таким чином, чоловік померлої ОСОБА_4 та донька померлої ОСОБА_6 з часу відкриття спадщини в рівних частках є власниками спадщини у вигляді по 1/12 частки вказаної квартири кожному.

Позивач також вказує, що ОСОБА_6 також померла, і спадкоємцями після її смерті вже були син, ОСОБА_1 , та батько, ОСОБА_3 , оскільки вони постійно проживали разом із спадкодавцем ОСОБА_6 на час відкриття спадщини, тобто на час її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивач вказує, що 16.02.2020 року помирає його дід, ОСОБА_3 . Станом на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), мати позивача, та відповідно донька померлого ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , вже померла ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 є: в порядку представлення замість доньки ОСОБА_6 її син ОСОБА_1 та друга донька ОСОБА_5 . Остання, як спадкоємець за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 не подавала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. А, ОСОБА_1 , подав державному нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті свого дідуся.

У свою чергу позивач подав заяву до державного нотаріуса про видачу на його ім`я свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилось після смерті його дідуся, ОСОБА_3 , однак, постановою державного нотаріуса від 07.04.2021 року, йому було відмовлено, у зв`язку з відсутністю факту встановлення родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (тобто відсутність свідоцтва про шлюб).

У зв`язку з вищевикладеним позивач змушений звернутися до суду та просити суд встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 перебували у шлюбі, станом на 25.01.2017 року, та визнати за ОСОБА_1 право власності на 3/8 частки квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті діда ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Представник відповідача Дніпровської міської ради у встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження по справі строк відзив на позовну заяву не подав.

Будь-яких інших заяв по суті справи до суду не надходило.

ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи.

Позивач подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності. У такій заяві зазначає про повне підтримання позовних вимог та просить здійснити розгляд справи за його відсутності з урахуванням наданих додаткових письмових пояснень.

Представник відповідача також подала до суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності. У такій заяві названа сторона просить вирішити справу за наявними матеріалами з прийняттям відповідного рішення на розсуд шановного суду згідно вимог діючого законодавства України, та просить здійснити розгляд справи за її відсутності.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, ніяких письмових заяв чи клопотань до суду не надходило.

ІІІ. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою суду від 19.02.2024 року вирішено витребувати у Другої Дніпровської державної нотаріальної контори (місце знаходження: 49128, м. Дніпро, вул. Метробудівська, буд. 1) інформацію із Спадкового реєстру стосовно заведення/не заведення спадкових справ після смерті: 1) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_7 ; 2) ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Ухвалою суду від 19.02.2024 року вирішено витребувати у Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради (місце знаходження: 49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75) довідку про склад сім`ї або зареєстрованих в житловому приміщені, а саме, в квартирі АДРЕСА_1 , із зазначенням ОСОБА_8 зареєстрованих осіб, ступеня їх родинних стосунків, дат реєстрації та дат зняття з реєстрації в квартирі, дат їх народження, № та серія паспорту або свідоцтва про народження, ІПН осіб, що входили до складу сім`ї та були зареєстровані станом на 25 січня 2017 року, на 09 лютого 2020 року та 16 лютого 2020 року та на час надання довідки.

Ухвалою суду від 19.02.2024 року вирішено витребувати у Другої Дніпровської державної нотаріальної контори (місце знаходження: 49128, м. Дніпро, вул. Метробудівська, 1) належним чином завірену копію матеріалів спадкової справи № 139/2020, що була відкрита після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_10 .

Ухвалою суду від 21.02.2024 року вирішено витребувати у Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Базилєва Станіслава Петровича (місце знаходження: АДРЕСА_2 ) належним чином засвідчену копію спадкової справи за номером в Спадковому реєстрі № 66014087, та за номером спадкової справи у нотаріуса № 26/20 після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_9 .

Ухвалою суду від 12.06.2024 року вирішено залучити до участі у справі, в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 (зареєстрован за адресою: АДРЕСА_3 ).

Ухвалою суду від 14.06.2024 року вирішено витребувати з Одеського державного нотаріального архіву (місце знаходження: м. Одеса, вул. Ак. Корольова, буд. 92-а) належним чином завірені копії всіх документів стосовно заповіту від імені ОСОБА_6 , посвідченого 18.06.1993 року Шостою Одеською державною нотаріальною конторою за реєстровим № 3-6498.

Ухвалою суду від 20.08.2024 року вирішено витребувати у Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради (місце знаходження: 65048, м. Одеса, вул. Троїцька, буд. 25) завірені копії документів інвентаризаційної справи стосовно особи, яка була власником квартири АДРЕСА_4 , станом на 18.06.1993 року із зазначенням П.І.Б. та дати народження цієї особи та наданням засвідченої копії правовстановлюючого документа.

Ухвалою суду від 20.08.2024 року вирішено витребувати з Одеської міської ради (місце знаходження: 65026, м. Одеса, пл. Думська, буд. 1) відомості щодо осіб, які мешкали (були зареєстровані) в квартирі АДРЕСА_4 , станом на 18.06.1993 року із зазначенням їх П.І.Б. та дат народження.

Ухвалою суду від 23.10.2024 року підготовче провадження у цивільній справі за вищевказаним позовом закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

З огляду на викладені вимоги процесуального законодавства, враховуючи нижченаведені фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин, оцінку доказів, та аргументів сторін, суд ухвалює рішення з огляду на наступне.

ІV. Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Судом встановлено, що 30.10.1965 року Бюро ЗАГС Центрального району м. Красноярська, було зареєстровано шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 1429 та видано сторонам свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 30.10.1965 року. Від вказаного шлюбу такі особи мали двох дітей: доньку ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 19.03.1973 року та доньку ОСОБА_5 .

Матеріалами справи підтверджено, що 30.07.1994 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Виконкому Ленінської районної Ради народних депутатів м. Дніпропетровська, було зареєстровано шлюб між ОСОБА_9 та ОСОБА_2 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 641, та видано сторонам свідоцтво про укладання шлюбу серії НОМЕР_3 від 30.07.1994 року, в якому зазначено прізвище дружини після реєстрації шлюбу, як « ОСОБА_10 ». Від цього шлюбу народилась дитина, син - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , що підтверджується повторно виданим свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 від 15.12.2011 року, тобто, позивач по справі.

Судом також встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло від 20.08.1997 року, виданого згідно з розпорядженням (наказом) від 20.08.1997 року за № 61/2034-97 Виконкомом міської Ради народних депутатів, зареєстрованого в Дніпровському міжміському бюро технічної інвентаризації, про що зроблено запис у реєстрову книгу за № 338п за реєстровим № 15, квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 , загальною площею 56,5 кв.м., належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_3 та членам його сім`ї: ОСОБА_4 ,ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

Згідно довідки № 14/5-15316 від 18.12.2020 року, виданої Відділом обліку проживання фізичних осіб Управління у сфері державної реєстрації Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради встановлено, що: 1) відповідно до даних картотеки з питань реєстрації фізичних осіб ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 , з 19.03.1990 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 , склад зареєстрованих осіб на день смерті ОСОБА_3 становить дві особи: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрована з 16.07.1990 року та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , зареєстрована з 16.07.1990 року; 2) відповідно до даних картотеки з питань реєстрації фізичних осіб ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_5 , з 16.07.1990 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 , склад зареєстрованих осіб на день смерті ОСОБА_4 становить дві особи: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрований з 19.03.1990 року та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , зареєстрована з 16.07.1990 року.

Матеріалами справи підтверджено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується повторно виданим Новокодацьким районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_5 від 23.10.2023 року.

Проте, у цій справі в силу приписів ст.1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4 двоє спадкоємців першої черги, це чоловік померлої ОСОБА_3 та донька померлої ОСОБА_6 , оскільки матеріалами справи підтверджено, що такі особи постійно проживали разом із спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини, тобто на час її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Інша донька спадкодавця - ОСОБА_5 вважається такою, що не прийняла спадщину після смерті матері, так як заяви про прийняття спадщини нотаріусу не подавала та не проживала зі спадкодавцем на момент її смерті. Отже, вважається, що чоловік померлої ОСОБА_4 та донька померлої ОСОБА_6 з часу відкриття спадщини в рівних частках є власниками спадщини тобто власниками прав на 1/6 частину квартири, по 1/12 частки кожному. За таких обставин частки співвласників спірної квартири після смерті ОСОБА_4 перерозподілились наступним чином: чоловік ОСОБА_3 : 1/6 (2/12) (набута під час приватизації квартири) + 1/12 (прийнята як спадщина після смерті дружини ОСОБА_4 ) = 3/12 частки; донька ОСОБА_5 : 1/6 (набута під час приватизації квартири); донька ОСОБА_6 : 1/6 (2/12) (набута під час приватизації квартири) + 1/12 (прийнята як спадщина після смерті матері ОСОБА_4 ) = 3/12 частки; онук ОСОБА_7 : 1/6 (набута під час приватизації квартири); онук ОСОБА_1 : 1/6 (набута під час приватизації квартири).

Матеріалами справи підтверджено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_6 , що підтверджується виданим Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_6 від 10.02.2020 року.

Спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_6 були її син, ОСОБА_1 , та її батько, ОСОБА_3 . Жоден із зазначених спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_6 не подали нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Проте, в силу приписів ст.1268 ЦК України вказані особи також вважаються такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 в порядку спадкування за законом, оскільки вони постійно проживали разом із спадкодавцем ОСОБА_6 на час відкриття спадщини, тобто на час її смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 . А, за таких обставин вважається, що батьку померлої ОСОБА_6 - ОСОБА_3 та сину померлої ОСОБА_6 - ОСОБА_1 з часу відкриття спадщини в рівних частках належать права на спадкове майно померлої, тобто права на 3/12 частки квартири, тобто по 3/24 частки кожному. Отже, частки співвласників спірної квартири після смерті ОСОБА_6 знову перерозподілились: ОСОБА_3 : 1/6 (4 /24 (набута під час приватизації квартири) + 1/12 (прийнята як спадщина після смерті дружини ОСОБА_4 )+3/24 (успадкована після смерті ОСОБА_6 )= 4/24 (1/6) + 2/24(1/12)+3/24= 9/24 частки; ОСОБА_5 : 1/6 94/24) (набута під час приватизації квартири); ОСОБА_7 : 1/6 (набута під час приватизації квартири); ОСОБА_1 : 1/6 (4/24) (набута під час приватизації квартири) + 3/24 (успадкована після смерті матері ОСОБА_6 ) = 4/24+3/24= 7/24.

Матеріалами справи підтверджено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_3 , що підтверджується виданим Чечелівським районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_7 від 17.02.2020 року. Станом на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), спадкоємцями такої особи були мати позивача, та відповідно донька померлого ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , яке вже померла ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

Таким чином, спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 були в порядку представлення замість доньки ОСОБА_6 її син ОСОБА_1 та друга донька ОСОБА_5 . Остання, як спадкоємець за законом першої черги після смерті ОСОБА_3 не подавала нотаріусу заяву про прийняття спадщини. А, ОСОБА_1 , навіть попри те, що постійно проживав разом із дідом ОСОБА_3 у спірній квартирі, 03.03.2020 року подав державному нотаріусу заяву про прийняття спадщини після смерті свого дідуся. Таким чином, частки співвласників спірної квартири після смерті ОСОБА_3 знову розподілились наступним чином: ОСОБА_5 : 1/6 (4/24) (набута під час приватизації квартири); ОСОБА_7 : 1/6 (набута під час приватизації квартири); ОСОБА_1 : 1/6 (4/24) (набута під час приватизації квартири) + 3/24 (успадкована після смерті матері ОСОБА_6 ) + 9/24 (успадкування після смерті діда ОСОБА_3 ) = 4/24+3/24 + 9/24 = 16/24 = 2/3 частки.

Матеріалами справи підтверджено, що постановою державного нотаріуса Другої Дніпровської державної нотаріальної контори від 07.04.2021 року було відмовлено ОСОБА_1 , у видачі на його ім`я свідоцтва про право власності на спадщину за законом на майно, що належало померлому дідусю ОСОБА_3 , у зв`язку з відсутністю факту встановлення родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Також, матеріалами справи підтверджено, що на підставі розпорядження в.о. міського голови № 897-р від 26.11.2015 року вулицю « Шелгунова» перейменовано на «вул. Максима Дія».

Доказів видачі свідоцтва про право на спадкування за законом на спірні 3/8 часток вищевказаної квартири після смерті дідуся, ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , судом не здобуто.

Оскільки позивач у позасудовому порядку не має можливості оформити своє право на спадщину на спірне майно, і відповідач не визнає таке речове право позивача на спадкове майно, то суд доходить висновку, що між сторонами виник спір який підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. .

V. Оцінка суду доказів та аргументів сторін. Мотиви застосування норм права судом.

Відповідно до ч. 1 ст. ст.4,5 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, який здійснюється судом у спосіб, визначений законами України.

Також згідно з роз`ясненнями, що містяться в п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України, від 30.05.2008р., № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством; за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають; у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Як зазначалось вище, позивач подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця, однак відповідною постановою державного нотаріуса Другої Дніпровської державної нотаріальної контори від 07.04.2021 року позивачеві було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

В даному випадку, судом встановлено, що через винесення органом нотаріату 07.04.2021 року постанови про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, а відтак, у позивача існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, у зв`язку із чим такий спір підлягає розв`язанню шляхом постановлення судового рішення в порядку цивільного судочинства.

Суд також вказує, що за загальним правилом при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також, відмови від її прийняття відповідачами у спорах щодо спадкового майна є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

А відтак, в даному випадку, за відсутності інших спадкоємців, обставина чого підтверджується матеріалами спадкових справ, позов пред`явлено до належного відповідача Дніпровської міської ради.

Щодо позовної вимоги про визнання факту, що має юридичне значення, а саме те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , перебували у зареєстрованому шлюбі, підтверджується саме наданим у процесі розгляду справи свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 від 30.10.1965 року.

Таким чином, позивач, як спадкоємець першої черги за законом після смерті діда ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , має відповідне право на спадкування відповідної частки спадкового майна, яка складається з права на частину квартири АДРЕСА_1 .

Оскільки під час розгляду справи суду були доведені обставини прийняття позивачем спадщини після смерті ОСОБА_3 , і у позивача відсутня можливість в позасудовому порядку оформити своє право на спадщину, то суд не вбачає перешкод для задоволення позовних вимог щодо визнання за таким учасником справи право власності в порядку спадкування на спірне майно.

Стосовно позовних вимог про визнання права власності, суд зазначає про наступне.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

У відповідності до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. За змістом даної норми закону, до складу спадкової маси входить сукупність прав та обов`язків, носієм яких був спадкодавець і які переходять до його спадкоємців після відкриття спадщини. За загальним правилом у спадщину переходять усі цивільні права та обов`язки спадкодавця. Отже, з наведеної норми матеріального закону вбачається, що спадковим може бути тільки майно, яке перебувало у власності спадкодавця.

Таким чином, звертаючись до суду із позовною вимогою про визнання права власності в порядку спадкування на певне майно, позивач має надати суду відповідні докази того, що таке майно належало спадкодавцю на праві власності за життя останнього, а відтак входить до спадкової маси.

Відповідно до частини 1статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Згідно частини 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

В даному випадку, за наслідком дослідження матеріалів спадкових справ, суд вважає доведеним обставину того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , на час своєї смерті мав відповідне речове право на 3/8 частки квартири АДРЕСА_1 внаслідок спадкування у зазначених вище частках після смерті своїх родичів права на такий об`єкт нерухомого майна.

Таким чином, оцінюючи усі докази, досліджені в ході судового розгляду в їх сукупності, приймаючи до уваги, що позивач, є спадкоємцем за законом після смерті діда ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , речове право спадкодавця на вказане нерухоме майно набуто згідно з діючими нормативно-правовими актами на час набуття такого права, і отримати в позасудовому порядку право власності на таке спадкове майно позивач не має можливості, суд доходить висновку про наявність законодавчо передбачених підстав для визнання за позивачем, як спадкоємцем за законом, права власності на 3/8 частки квартири АДРЕСА_1 .

VІ. Розподіл судових витрат між сторонами.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 141 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати, тому з відповідача на користь позивача необхідно стягнути витрати по сплаті судового збору в загальному розмірі 4 160 грн. 99 коп.

На підставі викладеного та керуючись ст.524, 535, 549 Цивільного кодексу УРСР, ст.ст. 4, 5, 13, 81, 82, 141, 200, 247, 258-259, 264-265, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , про визнання факту, що має юридичне значення та визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за законом, - задовольнити в повному обсязі.

2. Встановити факт, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 перебували у шлюбі станом на 25.01.2017 року.

3. Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_12 , РНОКПП: НОМЕР_8 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ) право власності на 3/8 частки квартири АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після смерті діда ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 .

4. Стягнути з Дніпровської міської ради (місце знаходження: 49000, м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, буд. 75, ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_12 , РНОКПП: НОМЕР_8 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ) судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 4 160 грн. 99 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Д.В. Мовчан