Ухвала

11 листопада 2024 року

м. Київ

справа № 295/6090/24

провадження № 61-13800ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка зазначає, що діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на постанову Житомирського апеляційного суду від 17 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Житомирського міського нотаріального округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Кузьміна Леся Леонідівна, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

15 жовтня 2024 року ОСОБА_1 , яка зазначає, що діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , за допомогою підсистеми «Електронний суд» подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Житомирського апеляційного суду від 17 вересня 2024 року.

Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу

(далі - ЦПК) України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною третьою статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

У частині четвертій статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини другої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Пунктом 2 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), передбачено, що ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 5 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

У пункті 9 Положення зазначено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта (пункт 11 Положення).

Пунктом 12 Положення визначено перелік реквізитів, які має містити ордер.

Це, зокрема, такі реквізити:

12.10. Підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі «Адвокат»);

12.11. Підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі «Адвокат»);

12.12. Підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням.

Під час дії воєнного стану на території України реквізити, передбачені цим підпунктом, можуть оформлятись у відповідності до пункту 10 цього Положення.

Водночас, як передбачено Інструкцією користувача підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС, затвердженою наказом державного підприємства «Центр судових сервісів» від 22 серпня 2021 року № 74-ОД (далі - Інструкція), користувачі, які підтвердили свої повноваження адвоката (розділ 8 цієї Інструкції) мають можливість видати ордер на конкретну справу для отримання доступу до документів у справі та загальний ордер (без зазначення номера справи), який спрощує та прискорює процес подачі заяв до суду.

Електронний ордер у підсистемі «Електронний суд» формується на підставі паперового ордера, а отже, має відповідати йому щодо обсягу повноважень адвоката на представництво інтересів довіреної особи (учасника справи) у межах відповідної судової справи.

Обсяг певних повноважень та їх межі виникають у представника згідно з паперовим ордером, якому має відповідати й електронний ордер, сформований

в підсистемі «Електронний суд», на підставі якого адвокат може представляти інтереси учасника справи.

Як вбачається з матеріалів касаційного провадження, до касаційної скарги додано ордер, виданий адвокатом Бодашевською Ю.С., який сформований

у підсистемі «Електронний суд» на підставі ордеру серії ЖТ № 101157 від 23 квітня 2024 року, копія якого відсутня в матеріалах касаційного провадження.

Проте, зазначення в електронному ордері, сформованому через

підсистему «Електронний суд», що він виданий на підставі іншого ордера, доводить, що такий електронний ордер не є самодостатньою підставою для виникнення у адвоката повноважень на представництво.

Отже, сам по собі ордер, сформований в підсистемі «Електронний суд», не підтверджує повноваження адвоката на представлення інтересів особи у Верховному Суді, оскільки такий ордер не містить реквізити, передбачені Положенням.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в ухвалах від 19 березня 2024 року

у справі № 509/7067/21 (провадження № 61-3456ск24), від 7 травня 2024 року

у справі № 595/76/23 (провадження № 61-6449ск24), від 9 вересня 2024 року

у справі № 758/12925/19 (провадження № 61-11993ск24).

Враховуючи викладене, особою, яка подала касаційну скаргу, не додано до касаційної скарги допустимих доказів стосовно того, що ОСОБА_1 уповноважена за ордером представляти інтереси ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у Верховному Суді.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом також, якщо, зокрема, касаційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

На підставі викладеного, згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України, касаційна скарга підлягає поверненню, у зв`язку з тим, що підписана особою, яка не має права її підписувати.

Повернення касаційної скарги не перешкоджає повторному зверненню зі скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись статтями 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , яка зазначає, що діє в інтересах ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на постанову Житомирського апеляційного суду від 17 вересня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Житомирського міського нотаріального округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Кузьміна Леся Леонідівна, про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини повернути особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. О. Карпенко