Справа № 386/899/23
Провадження № 2/386/29/24
12 січня 2024 року смт. Голованівськ
Голованівський районний суд Кіровоградської області
В складі головуючого судді Гут Ю. О.
з участю: секретаря судового засідання Корніцької Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 20.07.2023 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку площею 4,76 га, належну спадкодавцю згідно Державного акту на право приватної власності на землю 1У-КР №001985, виданого Свірнівською сільською радою Голованівського району Кіровоградської області 30.12.2021. 23.06.2023 Голованівська державна нотаріальна контора Кіровоградської області повідомила його про те, що він являється спадкодавцем за заповітом. Про те, що на нього ОСОБА_3 оформила заповіт 08.10.2007 на земельну ділянку площею 4,76 га, належну спадкодавцю згідно Державного акту на право приватної власності на землю 1У-КР №001985, виданого Свірнівською сільською радою Голованівського району Кіровоградської області 30.12.2021 він дізнався в кінці червня 2023 року. У спадкодавця є рідна донька ОСОБА_2 , в якої до смерті проживала і померла спадкодавець, тому він не думав, на на нього є заповіт. 13.07.2023 він звернувся до державного нотаріуса Голованівської державної нотаріальної контори для оформлення спадщини, але нотаріусом йому було відмовлено та роз`яснено, щоб він звернувся до суду з позовом про надання йому додаткового строку на подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач вважає, що його необізнаність про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
У зв`язку з наведеним, посилаючись на ст.ст. 391, 1223, 1272 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), позивач просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, не менше трьох місяців, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою суду від 25.07.2023 в даній справі відкрито провадження, визначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено до підготовчого засідання.
06.12.2022 постановлено ухвалу суду про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду.
В судове засідання позивач не з`явився, представник позивача подав до суду заяву, в якій просить справу розглядати в його відсутність та відсутність позивача, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити, зазначив, що не заперечує проти заочного рішення по справі.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена своєчасно та належним чином, відповідно до ст.ст. 128, 130 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), що через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України Голованівського районного суду Кіровоградської області, яке опубліковано 07.12.2023, оскільки її зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи невідоме.
За відсутності заперечень позивача про ухвалення заочного рішення, враховуючи належне повідомлення відповідача про дату, час і місце судового засідання, яка не з`явилась в судове засідання не повідомивши про причини неявки та не подала до суду відзив, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, вважав за можливе проводити розгляд справи, відповідно до ст. 223 ЦПК України у відсутності сторін на підставі доказів, які знаходяться в матеріалах справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, врахувавши, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить наступного висновку.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Кривий Ріг Дніпропетровської області померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 5).
На день смерті ОСОБА_3 належала земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,76 га., яка розташована на території Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ІV-КР №001985 (а.с. 10).
Згідно повідомлення державного нотаріуса Голованівської державної нотаріальної контори від 23.06.2023 позивача повідомлено про те, що після смерті ОСОБА_3 померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилась спадщина і він являється спадкоємцем за заповітом (а.с. 4).
08.10.2007 ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_1 належну їй на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ІV-КР №0011985 земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,76 га., яка розташована на території Свірнівської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, що підтверджується копією заповіту, посвідченого 08.10.2007 (а.с. 6).
Відповідно до копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі №11292957, виданим приватним нотаріусом зареєстрований заповіт , номер у спадковому реєстрі 43223337, складений заповідачем ОСОБА_3 (а.с.7).
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.07.2023 №83/02-31 державним нотаріусом відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки він пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та роз`яснено право звернутись до суду про поновлення такого строку (а.с. 8-9).
Як вбачається з копії спадкової справи №198/2015 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 заяви про прийняття спадщини після смерті останньої до нотаріальної контори подали ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 45-53).
Частиною першою ст. 1269 ЦК України, встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).
У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Згідно з пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування, тобто при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути довідки медичних установ про стан здоров`я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки, встановлені ст. 1270 ЦК України.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.
Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Також, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 по справі №656/1145/17, в якій вказано, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є достатньо поважно. Причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Дослідивши надані докази, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 з поважної причини пропустив строк подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , оскільки позивач зі спадкодавцем разом однією сім`єю не проживав, позивач проживав в іншому населеному пункті та області від місця проживання до смерті ОСОБА_3 ; про заповіт спадкодавця дізнався лише 23.06.2023, після чого відразу звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за місцем смерті майна спадкодавця.
При цьому, вирішуючи спір у цій справі, суд враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та дотримується принципу пропорційності між застосованим заходом і переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне визначити позивачу додатковий строк терміном три місяця, який буде достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, оскільки позивач строк звернення до нотаріуса пропустив з поважної причини. ОСОБА_2 , яка є спадкоємицею після смерті ОСОБА_3 першої черги, в заповіті від 08.10.2007 невказана.
Судові витрати віднести за рахунок позивача, оскільки позивач не просить стягнути судовий збір з відповідача.
Підстави для допущення до негайного виконання судового рішення та для скасування заходів забезпечення позову відсутні.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-89, 141,142, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини- задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк терміном три місяці для подання ним до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області.
Судові витрати віднести за рахунок позивача.
Перебіг строку для подачі заяви про прийняття спадщини починається з наступного дня після набрання рішенням законної сили.
Місце проживання позивача ОСОБА_1 : АДРЕСА_1 .РНОКПП НОМЕР_2 .
Місцезнаходження відповідача ОСОБА_2 : АДРЕСА_2 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ;РНОКПП НОМЕР_3 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Гут Ю. О.