УХВАЛА

11 листопада 2024 року

м. Київ

справа № 295/11823/23

провадження № 61-8621ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В., Фаловської І. М., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Касянчук Сергій Вікторович, на постанову Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

12 червня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Касянчук С. В., засобами поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року, повний текст якої складено 3 червня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 28 червня 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначеного у ній недоліку.

Вказаний в ухвалі недолік у встановлений судом строк усунено.

Частиною першою статті 394 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Частиною другою статті 389 ЦПК України визначено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга, з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).

Відповідно до частини восьмої статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.

Підставою касаційного оскарження постанови Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року заявник вказує неправильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування норм права без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України).

Касаційна скарга оформлена відповідно до вимог статті 392 ЦПК України, зокрема містить підставу касаційного оскарження, передбачену пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

З огляду на викладене касаційний суд доходить висновку про відкриття касаційного провадження та витребування матеріалів справи.

Касаційна скарга містить клопотання про зупинення виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року.

Заява мотивована тим, що 22 липня 2024 року головним державним виконавцем Богунського відділу державної виконавчої служби у м. Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Батиком А. О. винесено постанову про примусове виконання виконавчого листа № 295/11823/23 від 17 червня 2024 року щодо зобов`язання спростувати інформацію, визнану судом недостовірною. Таким чином, виникає ризик настання незворотних наслідків примусового виконання оскаржуваного судового рішення.

На підтвердження заявником надано постанову про накладення штрафу від 22 липня 2024 року ВП № НОМЕР_1.

Частиною восьмою статті 394 ЦПК України встановлено, що за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії.

Частиною першою статті 436 ЦПК України передбачено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.

Верховний Суд виходить із того, що клопотання (заява) про зупинення виконання (дії) судових рішень має бути мотивованим, містити підстави для зупинення виконання судових рішень, підтверджені доказами.

Вирішуючи питання про зупинення виконання (дії) судового рішення, суд касаційної інстанції враховує необхідність у цьому, зокрема у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, та які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки.

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 28 грудня 2023 року у позові відмовлено.

Постановою Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково, рішення Богунського районного суду м. Житомира від 28 грудня 2023 року скасовано, та ухвалено нове судове рішення, яким позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Визнано недостовірною і такою, що порочить честь, гідність та ділову репутацію ОСОБА_2 інформацію, поширену ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 у закритій спільноті «Оліївська територіальна громада» соціального месенджера Viber, а саме визнати недостовірними висловлювання:

«Обережно!! Шахраї - під виглядом волонтерства!! Псевдоволонтери! … Це шахраї - які крадуть кошти, які їм на їхні фонди і організації перераховують прості люди, в багатьох випадках - останні кошти…». «… З 2020 року кожен рік купляє по квартирі … за кошти простих людей, які йому перераховують …», Обережно шахрай!!! Ось подивіться будь ласка - під виглядом так -званого волонтера --- цей шарлатан ОСОБА_2 наволонтерив з 2021 року собі коханому великий приватний будинок, одну квартиру, другу квартиру!!! Тобто аж дві квартири!!! Земельну ділянку!!...» « … Він зухвало їх краде з тих грошей, які ви по крупицям йому перераховуєте!!! …».

Зобов`язано ОСОБА_1 у строк не пізніше 10 днів з дня набрання рішенням суду законної сили у цій справі спростувати зазначену недостовірну інформацію про ОСОБА_2 шляхом розміщення в закритій спільноті «Оліївська територіальна громада» у соціальному месенджері Viber резолютивної частини судового рішення у цій справі.

Стягнено з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 10 000 грн у відшкодування моральної шкоди.

В іншій частині позову відмовлено.

Вивчивши доводи клопотання, касаційний суд дійшов висновку про відмову у зупиненні виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року в частині зобов`язання спростувати недостовірну інформацію, поширену відносно ОСОБА_1 , оскільки заявник не обґрунтував, які незворотні наслідки може мати спростування інформації.

Відповідно до частини першої статті 431 ЦПК України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Примусовому виконанню підлягають рішення на підставі виконавчих листів та наказів, що видаються судами у передбачених законом випадках

(пункт 1 частини першої статті 3 Закону України «Про виконавче провадження»).

Касаційний суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про зупинення виконанняпостанови Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 10 000 грн у відшкодування моральної шкоди до закінчення його перегляду в касаційному порядку, оскільки заявником не надано доказів відкриття виконавчого провадження.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 436 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відкрити касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Касянчук Сергій Вікторович, на постанову Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди.

Витребувати з Богунського районного суду м. Житомира матеріали цивільної справи № 295/11823/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди.

Роз`яснити учасникам справи право подати до суду касаційної інстанції з додержанням вимог статті 395 ЦПК України відзив на касаційну скаргу в письмовій формі протягом десяти днів з дня вручення ухвали про відкриття касаційного провадження.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Касянчук Сергій Вікторович, про зупинення виконання постанови Житомирського апеляційного суду від 30 травня 2024 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська