Справа №359/7077/24
Провадження №2/359/2668/2024
УХВАЛА

28 жовтня 2024 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

за участю секретаря судового засідання Шандар М.М.,

за участю представника позивача Ковалевського Є.В.,

розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Укрдебт Плюс» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Головне управління Національної поліції у м. Києві та державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, про звільнення з-під арешту земельної ділянки,

встановив:

В липні 2024 року ТОВ «Укрдебт Плюс» звернувся до суду з вказаним позовом та просить звільнити земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером : 03:001:0120 з цільовим призначенням для ведення індивідуального садівництва, розташо-вану на території Вишеньківської сільської ради, з-під арешту, відомості про який містяться в записі про обтяження №11457442 від 2 серпня 2011 року в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Процесуальні відносини регулюються главою 8 «Зупинення і закриття провадження у справі. Залишення позову без розгляду» розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Згідно з ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з п.1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», спори про цивільне право, пов`язане з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому ст.ст.174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив ринок відповідно.

Така правова позиція є усталеною та підтримується Великою Палатою Верховного Суду. Зокрема, в постановах від 15 травня 2018 року в справі №335/12096/15, від 23 травня 2018 року в справі №569/4374/16-ц, від 7 листопада 2018 року в справі №296/8586/16-ц Велика Палата Верховного Суду наголосила на тому, що арешт на майно, накладений за правилами кримінального судочинства, підлягає скасуванню за правилами того ж виду судочинства. Оскільки нормами КПК України 1960 року не було визначено порядку скасування арешту майна за ініціативою осіб, які не були учасниками кримінального провадження, але є власниками або просто володільцями арештованого майна, при вирішенні зазначеного питання підлягають застосуванню норми КПК України 2012 року.

Зі змісту інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №353321017 від 7 листопада 2023 року (а.с.17) вбачається, що в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна міститься запис про обтяження №11457442 від 2 серпня 2011 року. Зі змісту цього запису вбачається, що на земельну ділянку площею 0,12 га з кадастровим номером :03:001:0120 з цільовим призначенням для ведення індивідуального садівництва, розташовану на території Вишеньківської сільської ради, був накладений арешт.

Зі змісту запису про обтяження №11457442 від 2 серпня 2011 року (а.с.17 зворот) вбачається, що арешт земельної ділянки був накладений на підставі постанови слідчого Оболонського РУ ГУ МВС України у м. Києві від 29 липня 2011 року. Зі змісту листа в.о. начальника відділення СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві №77989-2024 від 13 червня 2024 року (а.с.20) вбачається, що кримінальному провадженню, в ході досудового розслідування якого був накладений арешт на земельну ділянку, був присвоєний номер: 0003622. Постановою слідчого СВ Оболонського УП ГУ НП у м. Києві від 19 березня 2014 року було закрито кримінальне провадження у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

В такому випадку арешт земельної ділянки підлягає припиненню в порядку ст.174 КПК України, а не шляхом пред`явлення позову про звільнення земельної ділянки з-під арешту. Адже ТОВ «Укрдебт Плюс», як іпотекодержатель, вважається іншим володільцем майна, який має право звертатись до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна. Ці обставини свідчать про те, що судова справа за позовом, пред`явленим ТОВ «Укрдебт Плюс», не підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.

З огляду на це суд вважає, що з метою відновлення законності належить закрити провадження у цивільній справі та роз`яснити ТОВ «Укрдебт Плюс» право на звернення до слідчого судді Оболонського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту земельної ділянки.

Керуючись п.1 ч.1, ч.2 ст.258, ч.2 ч.6 ст.259, ст.260 ЦПК України, суд

ухвалив:

Провадження у цивільній справі за позовом товариства з обмеженою відповідаль-ністю «Укрдебт Плюс» до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Головне управління Національної поліції у м. Києві та державне підприємство «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України, про звільнення з-під арешту земельної ділянки закрити.

Повний текст ухвали суду складений 4 листопада 2024 року.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду Є.О. Борець