печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" грудня 2024 р. м. Київ

Печерський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участю секретаря судового засідання Мхітарян М. М.,

представника позивача (за первісним позовом) ОСОБА_1 ,

представника відповідача (за первісним позовом) ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом та зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , третя особа: Друга київська державна нотаріальна контора, про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року адвокат Кокойко Михайло Іванович, яки діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся до Печерського районного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 21.04.2023 відкрито провадження в справі за позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, вирішено розгляд справи здійснювати суддею одноособово в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва 19.05.2023 задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, витребувано у державного нотаріуса Другої київської державної нотаріальної контори Ткач Ольги Аркадіївни копію спадкової справи, що була відкрита після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 07.07.2023, відповідно до Розпорядження керівника апарату Печерського районного суду м. Києва Ліннік Н. В. № 207 від 03.07.2023 року справу № 757/15253/23-ц призначено до проведення повторного автоматизованого розподілу справи: у зв`язку зі звільненням судді ОСОБА_6 , за таких обставин, цивільна справа № 757/15253/23-ц прийнята до провадження судді Головко Ю. Г. та призначена до судового розгляду.

Протокольною ухвалою суду від 11.09.2023 зустрічну позовну ОСОБА_4. до ОСОБА_3 , третя особа: Друга київська державна нотаріальна контора прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 04.04.2024 клопотання представника ОСОБА_4 - адвоката Степанчук Олени Миколаївни про призначення судової почеркознавчої експертизи у справі № 757/15253/23-ц - задоволено та призначено у справі судову почеркознавчу експертизу.

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 18.06.2024 провадження у справі поновлено, у зв`язку з надходженням до суду клопотання судового експерта Чепака В., про надання додаткових матеріалів, та призначено судове засідання у справі.

04.12.2024 на електронну адресу суду від позивача ОСОБА_3 надійшла заява про залишення позову без розгляду.

У підготовчому засіданні представник позивача (за первісним позовом) ОСОБА_1 , будучи необізнаним про подану заяву позивачем, подав заяву, у якій зазначив, що більше не здійснює представництво ОСОБА_3 у справі № 757/15253/23-ц, у зв`язку з припиненням повноважень.

У підготовчому засіданні представник відповідача (за первісним позовом) ОСОБА_2 , повідомила, що зустрічні позовні вимоги актуальні, щодо залишення позову без розгляду, не заперечувала.

Дослідивши зміст поданої заяви, та матеріалів справи суд дійшов наступного висновку.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим статтями 55, 124 Конституції України.

Згідно з положеннями п. 5 ч. 3 ст. 2 ЦПК України однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства є диспозитивність.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Дії та воля сторони цивільного процесу фактично визначає спрямованість процесуальної діяльності суду та її результати.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Залишення позову (заяви) без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Заява залишається без розгляду за наявності точно встановлених в законі обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права на звернення до суду за захистом і можливість застосування яких не втрачена.

Закріплене за позивачем право на подання заяви про залишення позову без розгляду є абсолютним і не залежить від думки інших учасників процесу. Сторони вільні розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (постанови Верховного Суду від 10.04.2020 у справі № 548/2531/18, від 05.10.2021 у справі №308/13199/17, від 04.04.2022 у справі № 441/1609/19).

При цьому, надане заявнику право на подання такої заяви не залежить від думки інших учасників справи і суд не зобов`язаний при вирішенні відповідного питання з`ясовувати обставини, які стосуються суті справи або мотивів, у зв`язку з якими така заява подана.

Окрім цього, суд не наділений повноваженнями відмовити позивачу, який просить не розглядати його позовні вимоги по суті.

Аналогічна правова позиція висловлена 23.11.2022 Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 759/14677/21.

Ще одним підтвердженням розпоряджатися правом на свій розсуд є можливість подання позивачем заяви про залишення позову без розгляду у суді апеляційної та касаційної інстанції (ч. 1 ст. 377, ч. 1 ст. 414 ЦПК України).

З урахуванням наведеного, суд приходить висновку, що позивачем заявлено про залишення вимог первісного позову без розгляду та, враховуючи право позивача на подання заяви про залишення позову без розгляду, з огляду на те, що звернення до суду із даною заявою є проявом принципу диспозитивності цивільного судочинства, заява про залишення позову без розгляду підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 13, 43, 175, 185, 258-260 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Первісну позовну заяву ОСОБА_3 до Київської міської ради, ОСОБА_4 , третя особа: Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу за первісним позовом, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє його права звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення відповідно до вимог, встановлених ст.ст. 353-356 ЦПК України.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не були вручені в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Ю. Г. Головко