УХВАЛА

11 листопада 2024 року

м. Київ

справа № 686/13286/22

провадження № 61-10877ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Карпенко С. О. (судді-доповідача), Сердюка В. В., Фаловської І. М., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савченко Ярослав Васильович, на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 жовтня 2023 року та постанову Хмельницького апеляційного суду від 25 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права спільної часткової власності,

ВСТАНОВИВ:

29 липня 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савченко Я. В.,

за допомогою підсистеми «Електронний суд» подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області

від 17 жовтня 2023 року та постанову Хмельницького апеляційного суду

від 25 березня 2024 року, повний текст якої складено 29 березня 2024 року.

Ухвалою Верховного Суду від 19 серпня 2024 року касаційну скаргу

ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савченко Я. В., залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії ухвали для усунення зазначених недоліків, попереджено про наслідки невиконання вимог ухвали. Заявнику необхідно було подати до суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням підстав для його поновлення та доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

22 жовтня 2024 року до Верховного Суду від ОСОБА_1 надійшла заява про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, сформована в підсистемі «Електронний суд», в якій заявник зазначає, що з 22 лютого 2024 року до 28 квітня 2024 року перебувала за кордоном і копію оскаржуваної постанови Хмельницького апеляційного суду від 25 березня 2024 року не отримувала. Стверджує, що суд апеляційної інстанції не виконав обов`язку з вручення їй судового рішення і про ухвалення цим судом постанови та про її зміст їй стало відомо 23 липня 2024 року від адвоката Савченка Я. В.

18 жовтня 2024 року до Верховного Суду від ОСОБА_2 надійшла заява, в якій останній зазначив, що ОСОБА_1 приховала низку фактів і не проінформувала суд про те, що в апеляційному суді її інтереси представляла адвокат Яворська В. М., а не Савченко Я. В. , і надав відповідні докази.

Дослідивши зміст клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, наданні на його підтвердження докази та спростування, що надійшли від ОСОБА_2 , касаційний суд дійшов такого.

Відповідно до статті 390 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Причиною пропуску строку на касаційне оскарження судових рішень першої та апеляційної інстанцій заявник зазначає невручення їй у передбаченому

статтею 272 ЦПК України порядку оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції, стверджуючи, що про ухвалення постанови Хмельницького апеляційного суду від 25 березня 2024 року вона дізналася 23 липня 2024 року.

Проте такі твердження спростовуються доказами, які містяться в матеріалах справи, та є прикладом нехтуванням процесуальними обов`язками, яким є, зокрема, обов`язок надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом.

Особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, у тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об'єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.

Вказана касаційна скарга подана до Верховного Суду після закінчення строків, установлених законодавцем, і підстави, наведені у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у справі, не можна визнати поважними, оскільки заявником не надано жодних доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку касаційного оскарження, зокрема доказів, які підтверджують, що відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України суд апеляційної інстанції не направив їй оскаржувану постанову Хмельницького апеляційного суду від 25 березня 2024 року.

Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнанні судом неповажними.

Як вбачається з доданих до заяви ОСОБА_2 доказів, інтереси

ОСОБА_1 у суді апеляційної інстанції при розгляді її апеляційної скарги представляла адвокат Яворська В. М., що підтверджується ордером

серії ВХ №104282.

З метою забезпечення належної участі представника ОСОБА_1 - адвоката Яворської В. М. у розгляді справи апеляційний суд задовольнив клопотання адвоката про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, що вбачається з ухвали Хмельницького апеляційного суду від 4 січня 2023 року.

У подальшому до електронного кабінету адвоката Яворської В. М. апеляційним судом направлено постанову від 25 березня 2024 року (повний текст складено

29 березня 2024 року), яка доставлена о 17:20:58 год 29 березня 2024 року, що підтверджено довідкою про доставку електронного документа.

Відповідно до частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.

Якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Частиною сьомою статті 272 ЦПК України визначено, що якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Враховуючи обставини, якими заявник обґрунтувала поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, надані нею докази, заперечення

ОСОБА_2 та дослідженні судом докази, касаційний суд дійшов висновку про спростування твердження заявника про невручення їй постанови апеляційного суду і, відповідно, недоведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, що є наслідком відмови у відкритті касаційного провадження

(пункт 4 частини другої статті 394 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34,).

Керуючись статтею 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Савченко Ярослав Васильович, на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 17 жовтня 2023 року та постанову Хмельницького апеляційного суду

від 25 березня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння та скасування державної реєстрації права спільної часткової власності.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді С. О. Карпенко

В. В. Сердюк

І. М. Фаловська