Справа № 185/62/24
Провадження № 2-з/185/9/24
У Х В А Л А

08 січня 2024 року суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Головін В.О., ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про забезпечення позову

В С Т А Н О В И В :

05 січня 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа Друга Павлоградська державна нотаріальна контора Дніпропетровської області про усунення від права на спадкування за законом, в якій просить суд усунути ОСОБА_2 від права на спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в селищі Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області.

Одночасно з позовною заявою позивач подав до суду заяву про забезпечення позову, в якій просить суд вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони вчиняти будь-які нотаріальній дії щодо вступу в спадщину на майно померлого ОСОБА_3 з боку ОСОБА_2 .

Розглянувши заявлену вимогу та доводи заявника, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпеченняпозову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на захист матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують реальне виконання судового рішення.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України, встановлено, що одним із видів забезпечення позову, зокрема, може бути заборона вчиняти певні дії.

Згідно ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначено, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам».

В даному випадку судом встановлено, що між сторонами існує спір з приводу спадкових прав щодо майна померлого ОСОБА_3 ,який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, робити висновки про обґрунтованість чи необґрунтованість позовних вимог, а лише надає суду повноваження запобігти ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд здійснює оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням адекватності вимог заявника, забезпечення збалансованості інтересів сторін, наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, ймовірності утруднення виконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

Враховуючи, що забезпечення позову є заходами охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реалізацію виконання позитивно прийнятого рішення, суд вважає, що в даному випадку забезпечення позову повинно полягати у встановленні заборонивчиняти будь-які нотаріальній дії щодо вступу в спадщину на майно померлого ОСОБА_3 з боку ОСОБА_2 .

Такі вжиті судом заходи забезпечення позову є заходами тимчасового характеру, узгоджуються з предметом та підставами позову, не порушують права будь-яких осіб на володіння та користування спірним майном, а лише встановлюють заборону на вчинення певних дій, наслідком здійснення яких може бути суттєве ускладнення виконання можливого позитивного рішення суду, є співмірними із заявленими позивними вимогами, та є найменш обтяжливим заходом для відповідача по справі.

Згідно ч. 1 ст. 157 ЦПК України, ухвала суду про забезпечення позову має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Керуючись ст.ст. 150, 153, 260, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Заборони вчиняти будь-які нотаріальній дії щодо вступу в спадщину на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 з боку ОСОБА_2 (рнокпп невідомий, місце проживання АДРЕСА_1 ).

Зустрічне забезпечення по справі не застосовано.

Копію даної ухвали суду направити Другій Павлоградській державній нотаріальній конторі Дніпропетровської області та сторонам для негайного виконання та вжиття відповідних заходів, у відповідності до ч. 2 ст. 157 ЦПК України.

Ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення (проголошення).

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому ухвалу не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження відповідно та в порядку і строки, визначені ст.. 354 ЦПК України.

Cуддя: В. О. Головін