Справа № 128/39/24
УХВАЛА

04 січня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Васильєва Т.Ю., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області, ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту,

УСТАНОВИВ:

До Вінницького районного суду Вінницької області надійшла вищевказана позовна заява.

Вирішуючи питання про відкриття провадження, судом встановлено, що позовну заяву подано з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а тому дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно ч. 2, п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Так, відомості про наявність або відсутність у позивача ОСОБА_1 електронного кабінету не вказані.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до пункту 5.22 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2020), затвердженого наказом державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості" від 01.07.2020 N 144, підпис розміщують під текстом документа або під відміткою про наявність додатків.

Надана суду позовна заява на двох аркушах не підшита та не скріплена підписом в кінці тексту позовної заяви, а містить підпис лише у верхній лівій частині на першому аркуші позовної заяви, що не дає можливості встановити її прочитання позивачем в повному обсязі та підтримання ним вказаних позовних вимог, які викладені на другому аркуші позовної заяви. Наявний запис у лівому верхньому куті титульної сторінки позовної заяви за своєю суттю є візуванням документів, а не їх підписанням.

Верховний Суд неодноразово викладав висновок про визнання неподаними та повернення заявнику касаційної скарги, у зв`язку з тим, що касаційна скарга не містить підпису під текстом касаційної скарги, зокрема в ухвалах від 23.01.2023 (справа N 128/905/22), від 09.05.2023 (справа N 128/454/23).

За таких обставин суд не може розцінювати позовну заяву як таку, що підписана позивачем.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Положеннями п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, у позовній заяві позивач просить суд встановити факт, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , в дійсності не проживав до кінця своєї смерті за адресою: АДРЕСА_1 , що, на думку позивача, надасть можливість переглянути за нововиявленими обставинами рішення Вінницького районного суду від 19.07.2018 у справі № 128/849/17, на підставі якого ОСОБА_2 , яка є дочкою ОСОБА_3 , успадкувала все майно свого батька, а також 1/5 майна, яке належало колгоспному двору.

Однак позивачем у позовній заяві не обґрунтовано, які саме його права порушено відповідачами, та яким чином обраний спосіб захисту призведе до поновлення його прав.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, позивачем судовий збір за подання даної позовної заяви не сплачено. Одночасно з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору за даним позовом, яке мотивовано тим, що на даний час позивач інших доходів немає, що підтверджується доданими ним довідками.

Вивчивши клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за даним позовом, суд дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Частиною першою статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Позивач має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, відповідно повинен забезпечити неухильне виконання покладених на нього нормами ЦПК України процесуальних обов`язків.

Згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, обґрунтування та доведення обставин, які свідчать про труднощі в здійсненні оплати судового збору, відповідно до статей 12, 81 ЦПК України, покладається на позивача. Однак позивачем не надано достатніх доказів щодо його дійсного майнового стану та доказів щодо доцільності та необхідності звільнення його від сплати судового збору. Надані позивачем відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утримання податків станом на 24.07.2023 про відсутність у позивача доходів за період з 1 кварталу 2022 року по 1 квартал 2023 року не є достатніми доказами дійсного майнового стану позивача, оскільки, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач ОСОБА_1 є особою пенсійного віку. Відповідно до перевірки за допомогою Порталу державних послуг «Igov» вказаного позивачем РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином, ним не надано доказів на підтвердження розміру отримуваної позивачем пенсії, яка не може бути відображена в довідках податкових органів, у зв`язку з чим відсутня можливість встановити, чи перевищує розмір судового збору 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

В долученій копії довідки Відділу обслуговування громадян № 4 Головного управління Пенсійного фонду України від 25.09.2023 № 736 зазначено лише про те, що ОСОБА_1 не отримує житлову субсидію та жодних відомостей про розмір його пенсійного забезпечення надана довідка не має, жодних доказів щодо дійсного майнового стану позивача, а саме щодо наявності/відсутності у його власності нерухомого чи іншого цінного майна, з якого можливо отримання доходу, наявності/відсутності депозитних рахунків в банківських установах, ним також не надано, а тому суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Положеннями ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлена у розмірі 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у 2023 році становило 1 073, 60 грн.

За вказаних обставин, суд приходить до висновку, що позовна заява є такою, що подана без додержання також вимог, встановлених частиною 4 ст. 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Тому враховуючи викладене, позивачу слід усунути вищевказані недоліки позовної заяви, а саме: надати нову редакцію позовної заяви з розміщенням підпису позивача або його представника з долученням документа, що підтверджує його повноваження, під текстом позовної заяви або відміткою про наявність додатків; зазначити про наявність або відсутність електронного кабінету в позивача; обґрунтувати які права позивача було порушено відповідачами та яким чином обраний ним спосіб захисту призведе до поновлення його прав; сплатити судовий збір за подання позовної заяви в сумі 1 073, 60 грн та надати до суду підтверджуючі документи про його сплату, або повторно заявити клопотання про звільнення від сплати судового збору та надати до суду документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, в тому числі відомості про розмір отримуваної пенсії позивача та документи, які вказують на дійсний майновий стан позивача.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач: ГУК у Він.обл./Вінницьк.р-н/22030101. Код . Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.). Код банку отримувача (МФО) 899998. Рахунок: UA0002071. Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст.ст. 175-177, 185ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вороновицької селищної ради Вінницького району Вінницької області, ОСОБА_2 про встановлення юридичного факту залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який встановити терміном 5 (п`ять) днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі усунення недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: