Провадження № 2/524/155/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2024 року Суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області Предоляк О.С., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшла позовна заява АТ КБ «Приватбанк»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою Автозаводського районного суду м.Кременчука від 29.12.2023 року позовна заява залишена без руху, у зв`язку з невиконанням ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Зокрема, не долучено доказів на підтвердження повноважень Ванжі Н.В. на право підпису від Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»позовної заяви, зокрема за статутом чи положенням, або за посадовою інструкцією чи трудовим договором (контрактом).

Позивачу надано строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом п`яти днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали суду.

Частиною першою статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

29 грудня 2019 року набрав чинності Закон № 390-IX, згідно з яким частини третю і четверту статті 58 ЦПК України виклали у новій редакції:

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частини третя та четверта статті 58 ЦПК України у редакції, чинній із 29 грудня 2019 року).

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, провадження № 14-105цс21 зауважила, що, починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Частина третя статті 58 ЦПК України у редакції Закону № 390-ІХ передбачає за правилами самопредставництва можливість участі юридичної особи у справі через її працівника. Однак він має бути уповноваженим діяти від імені цієї особи або за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом).

Згідно витягу зі статуту АТ КБ «Приватбанк»право підпису від імені банку має голова правління, яким відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 29.12.2023 року ОСОБА_3 визначено надати на підтвердження повноважень на право підпису позовної заяви від імені АТ КБ «Приватбанк» трудовий договір (контракт) чи посадову інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника).

На виконання вимог ухвали подано заяву про усунення недоліків, яка від імені АТ КБ «Приватбанк» підписана Савіхіною А.М. на підставі довіреності № 9710-К-Н-О від 16.10.2023 року, виданої головою правління банку, до якої долучено посадову інструкцію фахівця із супроводу судового та виконавчого провадження ГО, затвердженої наказом АТ КБ «Приватбанк» від 28.09.2023 № PR/23-2023-7823435.

Як вбачається з розділу 2 Посадові обов`язки, функції та завдання вказаної посадової інструкції фахівець, зокрема, здійснює підготовку претензій, позовних заяв та інших процесуальних документів за кредитами юридичних та фізичних осіб; своєчасно та за належністю відправляє претензії, позовні заяви й інші документи у суди, органи нотаріальної, виконавчої, казначейської служб, інші державні та приватні установи і організації, а також копії документів відповідачам по справі.

Разом з тим, у фахівця із супроводу судового та виконавчого провадження ГО відсутні повноваження на право підпису від імені АТ КБ «Приватбанк» позовних заяв.

Станом на 10.01.2024 року вказані в ухвалі судді недоліки не усунуті, заявнику надано достатньо часу для усунення недоліків, клопотань щодо продовження процесуального строку суду не подано.

Відповідно до п. 1, ч. 4 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, заява повертається у випадку, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або посадове становище якої не вказано.

Вивчивши матеріали позовної заяви, судом встановлено, що позовна заява не підписана особою, яка згідно витягу зі статуту має право підпису від імені АТ КБ «Приватбанк», - що є підставою для повернення позовної заяви особі, яка її подала відповідно до положення п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 року у справі № 303/4297/20, провадження № 14-105цс21.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, керуючись статтями 60, 62, 177, 185, 258-261, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцятиднів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.С.Предоляк