ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 640/3170/18 Головуючий суддя І інстанції Зуб Г. А.
Провадження № 22-ц/818/166/24 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Спори, що виникають із договорів позики, кредиту, банківського вкладу
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2024 року м. Харків.

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого Яцини В.Б.

суддів колегії Бурлака І.В., Мальованого Ю.М.,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргупредставника ОСОБА_1 - адвоката Лисенко Андрія Олександровича на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 28 червня 2023 року, у справі за позовом Акціонерного товариства КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Представник ОСОБА_1 адвокат Лисенко А.О. 05 червня 2023 року звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 23.05.2018 та його скасування, призначення справи до розгляду в загальному порядку, в якій просив суд визнати поважними причини пропуску процесуального строку на її подання, та поновити цей строк.

На обґрунтування поважності пропуску строку на подачу такої заяви посилався на те, що про розгляд даної справи в суді 23.05.2018 відповідач не повідомлялась належним чином, а про заочне рішення дізнався представник лише 11.05.2023 після ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 28 червня 2023 року вказану заяву ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення від 23 травня 2018 року залишено без задоволення. Заяву ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 23 травня 2018 року залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, 28 вересня 2023 року через систему «Електронний суд» представник ОСОБА_1 адвокат Лисенко Андрій Олександрович подав апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права. Вказав, що залишення заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 23 травня 2018 року без розгляду не дає можливості у подальшому оскаржити саме заочне рішення суду. Аналогічна позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 214/5505/16 від 09.11.2021 року.

У письмовому відзиві представник АТ КБ «Приватбанк» Захаров М.І. просить відхилити апеляційну скаргу, а ухвалу суду залишити без змін.

Вказав, що не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання апелянта на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Зазначив, що як при поданні заяви про перегляд заочного рішення, так і до апеляційної скарги, апелянт ОСОБА_1 не надала суду доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене рішення. В якості доказів існування заборгованості за договором від 09.07.15 р. банком надано виписку по рахункам (додається) і розрахунок заборгованості станом на 18.12.17 р. Вивчивши докази по справі судом враховано, що усі суми погашень за договором у вказані періоди, знайшли своє відображення у розрахунку заборгованості і враховані при його складанні. Тобто, відрахування від суми заборгованості вже відрахованих сум, суперечить дійсним обставинам справи. Отже, доводи викладені в апеляційній скарзі є необгрунтованими.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, ухвалу суду скасувати.

У статті 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У статті 263 ЦПК України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам оскаржена ухвала суду не відповідає.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що відповідачка достовірно знаючи, що в провадженні Київського районного суду м. Харкова перебувала вказана справа, не здійснювала жодних дій та не виявляла жодного інтересу для отримання інформації, не цікавилась ходом справи та результатами судових засідань, починаючи з 2018 року. Заявником пропущено строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, а наведені у заяві про поновлення строку причини не є поважними. З урахуванням положень ч.2 ст.126 ЦПК України, а також враховуючи те, що заявнику відмовлено в поновленні строку на подачу заяви про перегляд заочного рішення, суд вважав за необхідне заяву про перегляд заочного рішення залишити без розгляду.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду.

Статтею 287 ЦПК України, визначено порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення:

1. Заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

2. Головуючий відкриває судове засідання і з`ясовує, хто з учасників справи з`явився, встановлює їх особу, перевіряє повноваження представників, після чого повідомляє зміст заяви і з`ясовує думку сторін та інших учасників справи щодо вимог про перегляд заочного рішення.

3. У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

4. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, що 05 червня 2023 року ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , звернулась до суду із заявою про перегляд вказаного заочного рішення суду.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15.03.2018 відкрито спрощене провадження по вказаній справі, та копію даної ухвали разом з позовною заявою спрямовано на адресу відповідача, які вона особисто отримала поштовими засобами зв`язку 12.04.2018 (а.с. 48), та в судове засідання не з`явилась, у зв`язку з чим судове засідання відкладено до 23.05.2018, про яке відповідачка також повідомлялась за адресою її місцеперебування.

23.05.2018 Київським районним судом м. Харкова було ухвалено заочне рішення по справі, копію якого відповідач отримала поштовими засобами зв`язку 06.06.2018 (а.с. 55).

На заочне рішення суду ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу.

Судом встановлено, що ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 15.03.2018 відкрито спрощене провадження по вказаній справі, та копію даної ухвали разом з позовною заявою спрямовано на адресу відповідача, які вона особисто отримала поштовими засобами зв`язку 12.04.2018 (а.с. 48), та в судове засідання не з`явилась, у зв`язку з чим судове засідання відкладено до 23.05.2018, про яке відповідачка також повідомлялась за адресою її місцеперебування, та 23.05.2018 Київським районним судом м. Харкова було ухвалено заочне рішення по справі, копію якого відповідач отримала поштовими засобами зв`язку 06.06.2018 (а.с. 55).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

13 січня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду прийняв постанову у справі № 1519/2-4031/11, в якій виснував, що лише у випадку подання належно оформленої заяви про перегляд заочного рішення у строки, визначені статтею 284 ЦПК України (статтею 228 ЦПК України у редакції, що діяла до 15 грудня 2017 року), або з клопотанням про їхнє поновлення, яке суд задовольнив, можливо прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення та постановити ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду.

У п. 35 постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 214/5505/16 від 09.11.2021 року для забезпечення єдності судової практики щодо застосування приписів Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України до порядку розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, сформульованого у згаданій постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 січня 2021 року у справі № 1519/2-4031/11. Такий відступ полягає у тому, що суд приймає до розгляду належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення незалежно від пропуску строку на її подання та залишає цю заяву без задоволення у разі, якщо нема підстав для поновлення вказаного строку.

При цьому у п.п. 26, 27 вищевказаної постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 214/5505/16 від 09.11.2021 року була висловлена наступна правова позиція:оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

Виходячи з наведеного колегія суддів вважає, що оскаржене судове рішення слід скасувати, а справу направити в суд першої інстанції на новий розгляд заяви про перегляд заочного рішення, оскільки був порушений процесуальний порядок її розгляду. Оскільки за змістом вищевказаної правових висновків ВП ВС питання поновлення процесуального строку є підставою для вирішення заяви про перегляд заочного рішення суду по суті, що не було предметом розгляду в суді першої інстанції, тому у суду апеляійної інстанції відповідно до ст. 367 ЦПК України відсутні підстави для ухвалення нового рішення по суті заяви про поновлення процесуального строку.

З огляду на те, що суд порушив наведені норми цивільного процесуального права, що призвело до постановлення помилкової ухвали, тому колегія суддів на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України задовольняє апеляційну скаргу, скасовує ухвалу суду першої інстанції та направляє справу до того ж суду для продовження розгляду.

Оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не вирішується спір по суті, питання щодо стягнення судового збору за подачу апеляційної скарги на цій стадії не вирішується.

Керуючись п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 379, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Лисенко Андрія Олександровича задовольнити.

Ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 28 червня 2023 року скасувати.

Справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня проголошення, і протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст судового рішення виготовлений 12 січня 2024 року.

Головуючий В.Б. Яцина.

Судді І.В. Бурлака.

Ю.М.Мальований.