Справа № 286/4416/23
У Х В А Л А

08.01.2024 м. Овруч

Овруцький районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Кулініча Я.В.,

з секретарем Креденець О.А.,

розглянувши в м. Овруч клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи з викликом сторін та про проведення судового розгляду в режимі відеоконференції, -

В С Т А Н О В И В:

24.10.2023 ОСОБА_2 , яка проживає в АДРЕСА_1 , звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 , який зареєстрований в АДРЕСА_2 , в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 10.05.2014 Хортицьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 182.

Ухвалою судді Овруцького районного суду Житомирської області від 19.12.2023 вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, яка буде розглядатися в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

05.01.2023 відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому він просить надати строк для примирення з позивачкою протягом 6 місяців та надав клопотання про розгляд справи з викликом сторін та проведення судового розгляду в режимі відеоконференції.

04.01.2023 позивач подала до суду відповідь на відзив, в якому вона категорично заперечує щодо надання строку для примирення з відповідачем, оскільки вони стали чужими людьми, стосунків не підтримують, вона проживає з іншим чоловіком та хоче створити нову сім`ю. Також просить відмовити у задоволенні клопотання про проведення судового засідання з викликом сторін та участю відповідача у судовому засіданні в режимі відеоконференції, оскільки їх шлюб існує формально, тому відсутні підстави для проведення судового засідання з викликом сторін, крім того, відповідач проживає в м. Запоріжжя, де постійно ведуться військові дії, що унеможливить проведення судового засідання, а тільки буде затягування розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, вирішуючи питання щодо клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін, проведення судового розгляду в режимі відеоконференції та про надання строку на примирення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.6 ст.279 ЦПК України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що вказана справа підлягає розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, тому в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи з викликом сторін та проведення судового розгляду в режимі відеоконференції слід відмовити.

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України, провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з ч. 5 ст. 55 СК України, дружина та чоловік зобов`язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім`ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Частинами третьою та четвертою статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно із статтею 111 СК України, суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

У правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц зазначено, що тлумачення статті 111 СК України свідчить, що примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Крім того, слід зазначити, що статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Беручи до уваги категоричне заперечення позивачки щодо надання строку на примирення подружжю та її пояснення, з яких вбачається, що вони стали чужими людьми, стосунків не підтримують, вона проживає з іншим чоловіком та хоче створити нову сім`ю, суд приходить до висновку, що заява про надання строку на примирення є необґрунтованою та такою що не підлягає задоволенню.

При цьому, суд звертає увагу, що поняття «моральні засади суспільства» діючим законодавством не визначено, а тому при вирішення питання чи не буде надання часу на примирення суперечити моральним засадам суспільства, суд застосовує положення ст.24 Сімейного кодексу України, яке закріплює вільну згоду жінки та чоловіка на шлюб та заборону примушування жінки та чоловіка до шлюбу. Отже, при категоричній незгоді позивачки на примирення, суд вважає, що відсутні підстави для надання строку на примирення.

Керуючись ст.ст.24, 55, 56, 111 СК України, ст.ст.258, 259, 260, 268, 353, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи з викликом сторін, проведення судового розгляду в режимі відеоконференції та про надання строку для примирення подружжя - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються в апеляційну скаргу на рішення суду.

Суддя Я. В. Кулініч