"05" січня 2024 р.
справа № 642/1509/23
провадження № 2/642/415/23
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 січня 2024 року м. Харків
Ленінський районний суд м. Харкова (діє на підставі п.3 розділу ХІІ прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 30.09.2016р.) в складі головуючого судді Ольховського Є.Б., за участі секретаря Прийма Ф.О. розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди -
встановив:
Ухвалою від 05.04.23р. відкрито загальне позовне провадження та справу призначено до підготовчого судового засідання.
Ухвалою від 03.07.23р. закрите підготовче провадження та справу призначено до розгляду по суті.
Постановою Харківського апеляційного суду від 29.08.23р. заборонено відчуження квартири АДРЕСА_1 в якості забезпечення позову про стягнення моральної шкоди.
В судове засідання на 07.11.23р. представник позивача з`явилась. Позов підтримала. Зазначила що про обставини спричинення моральної шкоди позивачу пояснення нададуть свідки. В підготовчому засіданні прохала допитати в якості свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . В подальшому прохала замінити свідка ОСОБА_6 на ОСОБА_7 . В судовому засіданні 03.01.24р. відмовилась від допиту свідка ОСОБА_7 . Заявила незгоду з діями головуючого щодо відмови в відкладенні розгляду справи для виклику позивача для дачі показів останнім.
Представник відповідача в судове засідання з`явився. Проти задоволення позову заперечував. Зазначив що ОСОБА_2 набув право на спірну квартиру на підставі договору купівлі-продажу який чисельними судовими рішеннями визнаний чинним. ОСОБА_1 ніколи не бачив. Виселенням позивача займався представник за дорученням ОСОБА_8 який наразі перебуває в лавах ЗСУ. Сам ОСОБА_9 жодних протиправних дій відносно ОСОБА_1 або його родини не вчиняв. Зазначив що ОСОБА_2 є неналежним відповідачем в справі. Якщо ОСОБА_8 якимось чином нагрубив родині Завгородніх позов повинен бути пред`явлений саме йому.
В судове засідання на 03.01.24р. ОСОБА_2 з`явився. Пояснив що ОСОБА_1 не знає. Спірну квартиру придбав на торгах та навіть не пам`ятає її адресу та скільки там кімнат. Наразі в квартирі мешкають знайомі.
Вислухавши представників сторін та відповідача, допитавши свідка ОСОБА_5 , дослідивши матеріли провадження суд встановив наступне:
квартира АДРЕСА_1 належала на праві власності ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 11.11.2008р. Вказана квартира була іпотечним майном згідно до договору про іпотеку від 19.01.2009р. укладеного в забезпечення забов*язань за кредитним договором від 19.01.2009р. В подальшому між ТОВ «Дебт Менеджмент Груп» та ОСОБА_2 було укладено договір купівлі-продажу спірної квартири від 07.12.2018р. Судовим рішенням Орджонікідзевского р/с м. Харкова від 22.07.20р. було відмовлено у визнанні правочинів , в тому числі щодо вказаного договору, недійсними. Рішення набуло законної сили. Таким чином ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 .
Згідно до показів свідка ОСОБА_5 12.06.2019р. відбувались події які на думку позивача завдали йому моральної шкоди. Група людей намагалась увійти до квартири АДРЕСА_1 без згоди дружини ОСОБА_1 та в присутності двох неповнолітніх дітей позивача. Самого позивача при цьому не було. Одна з осіб керувала іншими спочатку заявивши що він є власником вказаної квартири на прізвище « ОСОБА_10 ». В подальшому вказана особа пояснила що він є представником ОСОБА_10 за дорученням.
Свідок ОСОБА_5 пояснила що присутнього в залі суду відповідача ОСОБА_2 вона вперше побачила в Апеляційному суді під час розгляду чергової судової справи між сторонами.
Кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
На думку суду жодними наявним в матеріалах справи доказами не доведено участь ОСОБА_2 в подіях які відбувались 12.06.2019р. та відповідно завдання ним моральної шкоди позивачу.
Відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами, та на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо неналежного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.
Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).
Визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола осіб, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.
Тобто, пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава (стаття 48 ЦПК України).
Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (стаття 51 ЦПК України).
Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України.
З показів свідка ОСОБА_5 та з пояснень представника відповідача суд презюмує що належним відповідачем за позовом про відшкодування моральної шкоди за подіями 12.06.19р. повинна бути особа яка була представником ОСОБА_2 за дорученням ОСОБА_8 .
Позивач не позбавлений можливості пред`явити позов до належних відповідачів у відповідності із вимогами статті 391 ЦК України.
Оскільки суд відмовляє в позові судові витрати залишаються за позивачем.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 77, 80, 81, 82, 141, 258, 264-265, 268 ЦПК України -
В И Р І Ш И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди залишити без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії повного рішення суду.
Рішення виготовлене 05.01.24р.

Суддя Є.Б. Ольховський