ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 січня 2024 року м. Чернівці Справа №718/2832/23

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Лисака І.Н., Височанської Н.К., Перепелюк І.Б.,

розглянувши апеляційну скаргу акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 14 листопада 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Сенс Банк» про захист прав споживача та стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И В:

Разом із апеляційною скаргою представником АТ «Сенс Банк» було подано клопотання про залучення третіх осіб, зупинення провадження у справі, призначення комплексної судової почеркознавчої та судової технічної експертизи й витребування доказів.

Щодо клопотання про залучення третіх осіб.

За приписами ч.ч.1, 3 ст.53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення суду може вплинути на права та обов`язки осіб, що не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з ч.4 ст.53 ЦПК України у заявах про залучення третіх осіб і в заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Наведені в заяві обґрунтування АТ «Сенс Банк» щодо залучення Міністерства фінансів України та ОСОБА_2 до участі у справі в якості третіх осіб без самостійних вимог (через можливий позов банку до ОСОБА_2 про стягнення коштів, які будуть стягнуті з банку чи через наявність постанови КМУ від 21.07.2023 року №739 «Про участь держави у виведенні системно важливого банку з ринку», оскільки така стосується саме корпоративних прав Міністерства фінансів АТ «Сенс Банк») не свідчать про те, що рішення суду за позовом Скорейка Провадження №22-ц/822/1066/23

М.П. до АТ «Сенс Банк» про захист прав споживачів та стягнення коштів (стягнення банківського вкладу) може вплинути на права та обов`язки Міністерства фінансів України й ОСОБА_2 як осіб, які не брали участі у справі.

Так, належність корпоративних прав не свідчить про обов`язкову (безпосередню) участь держави в управлінні установою, оскільки для цього створений відповідний орган управління. Щодо можливого впливу на права ОСОБА_2 , колегія суддів звертає увагу заявника на ч.5 ст.82 ЦПК України, яка врегульовує права такої особи відносно результатів розгляду цього спору, зокрема в цивільному судочинстві.

Тому, апеляційний суд приходить до висновку, що підстави для залучення Міністерства фінансів України та ОСОБА_2 до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, відсутні.

Щодо клопотання про зупинення провадження у справі.

АТ «Сенс Банк» подав до суду клопотання про зупинення провадження у справі. Посилався на те, що в провадженні Заставнівського районного суду Чернівецької області знаходиться кримінальна справа №718/470/17 по обвинуваченню ОСОБА_2 що може вплинути на вирішення вищевказаної справи.

Розглянувши клопотання, апеляційний суд вважає, що підстави для його задоволення відсутні.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.

Відповідно до ч.1 ст.251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі: 1) смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво; 2) перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції; 3) призначення або заміни законного представника у випадках, передбачених статтею 63 цього Кодексу; 4) надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення; 4-1) звернення обох сторін з клопотанням про зупинення провадження у справі у зв`язку з проведенням медіації; 5) прийняття рішення про врегулювання спору за участю судді; 6) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Визначаючи наявність підстав, передбачених п.6 ч.1 ст.251 ЦПК України, за яких провадження у справі підлягає обов`язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, враховувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, визначена у п.6 ч.1 цієї статті, застосовується у тому разі, коли в іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог, чи умов, від яких залежить можливість її розгляду (абзац 4 п. 33 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»).

Таким чином, необхідність в зупиненні провадження у справі виникає у випадку, якщо неможливо прийняти рішення у даній справі до ухвалення рішення в іншій справі. Тобто між справами, що розглядаються, повинен існувати тісний матеріально-правовий зв`язок, який виражається в тому, що факти, встановлені в одній із справ, будуть мати преюдиційне значення для іншої справи.

Апеляційний суд вважає, що у цій справі наявні об`єктивні підстави для вирішення спору.

Відповідно до положень ст.ст.367, 368 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У розумінні змісту наведених положень зупинення провадження у справі до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства, можливе лише до закінчення розгляду цієї справи по суті, тобто до ухвалення судом першої інстанції рішення про вирішення спору.

Розгляд справи, що переглядається, судом першої інстанції завершено і по суті заявленого позову ухвалено судове рішення.

У зв`язку з наведеним, зупинення апеляційним судом провадження у справі на підставі п.6 ч.1 ст.251 ЦПК України виходить за межі повноважень, визначених ст. ст. 367, 368 ЦПК України.

З огляду на наведені положення, відсутні правові підстави зупинення провадження у справі.

Щодо клопотання про витребування доказів.

АТ «Сенс Банк» просить апеляційний суд з метою повного з`ясування обставин справи витребувати від Головного управління ДПС у Чернівецькій області інформацію про доходи ОСОБА_1 за період з 01 січня 2004 року по 31 грудня 2014 року, в тому числі декларації про майновий стан і доходи (податкові декларації) за вказаний період.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.76 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч.1 ст.83 ЦПК України).

В силу ч.1 ст.84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

За приписами ч.1-3 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення, що встановлено вимогою ч.2 ст.77 ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції вважає, що наявні в матеріалах справи докази є достатніми для перевірки законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції.

Крім того, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).

Зазначене свідчить про те, що суд апеляційної інстанції наділений відповідними повноваженнями, які дозволяють йому усунути порушення, допущені судом першої інстанції при розгляді справи, зокрема щодо реалізації принципу змагальності у цивільному процесі, доказування сторонами тих обставин, на які вони посилаються в обґрунтування своїх вимог або заперечень.

Дослідження нових доказів провадиться, зокрема, у таких випадках: якщо докази існували на час розгляду справи судом першої інстанції, але особа, яка їх подає до апеляційного суду, з поважних причин не знала й не могла знати про їх існування; докази існували на час розгляду справи в суді першої інстанції і учасник процесу знав про них, однак з об`єктивних причин не міг подати їх до суду; додаткові докази, які витребовувалися раніше, з`явилися після ухвалення рішення судом першої інстанції; суд першої інстанції неправомірно виключив із судового розгляду подані учасником процесу докази, що могли мати значення для вирішення справи; суд першої інстанції необґрунтовано відмовив учаснику процесу в дослідженні доказів, що могли мати значення для вирішення справи (необґрунтовано відмовив у призначенні експертизи, витребуванні доказів, якщо їх подання до суду для нього становило певні труднощі тощо); наявні інші поважні причини для їх неподання до суду першої інстанції у випадку відсутності умислу чи недбалості особи, яка їх подає, або вони не досліджені судом унаслідок інших процесуальних порушень.

Аналогічні за змістом висновки містяться у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі №145/474/17.

Як вбачається з матеріалів справи предметом доказування у зазначеній справі є дії чи бездіяльність банку щодо неповернення банківського вкладу, а не походження коштів позивача, які вносились останнім на депозитний рахунок, а тому в задоволенні зазначеного клопотання слід відмовити.

Щодо призначення комплексної судової почеркознавчої та судової технічної експертизи документів.

Згідно ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Порядок призначення та проведення судово-почеркознавчої експертизи визначений Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 №1950/5).

Абзацами 2, 3 п.1.1. п.1 Розділу 1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень визначено, що об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

На почеркознавчу експертизу надаються оригінали документів, відповідно до Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 №53/5.

Для проведення почеркознавчої експертизи необхідно також надати вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку і підпису певної особи від імені якої значиться підпис (та/або особи, яка виконала підпис від імені іншою особи).

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до дати складання досліджуваного документа; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до виникнення справи, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після виникнення справи, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку це такі, що виконані безпосередньо для проведення експертизи (або експертного дослідження).

У разі неможливості пред`явити вільні та умовно-вільні зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Так, АТ «Сенс-Банк» у заявленому клопотанні просить суд призначити комплексну судову почеркознавчу та судову технічну експертизу документів, в яких мається підпис ОСОБА_2 , при цьому, вільних зразків почерку та підпису останньої не надано.

Крім того, суду не надано об`єкт для експертного дослідження - кліше печатки банку, з метою проведення технічного дослідження документів для вирішення питання - Чи було нанесено відтиск печатки ПАТ «Укрсоцбанк» Ідентифікаційний код 00039019 на розпорядженнях на виплату відсотків, внесення коштів на депозит, тощо у періоди з грудня 2011 року по вересень 2014 року.

Пунктом 3.5 Розділу 3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень визначено, що коли об`єкт дослідження не може бути представлений експертові, експертиза може проводитись за фотознімками та іншими копіями об`єкта (крім об`єктів почеркознавчих досліджень), його описами та іншими матеріалами, доданими до справи в установленому законодавством порядку, якщо це не суперечить методичним підходам до проведення відповідних експертиз.

Беручи до уваги зміст позовних вимог, предмет доказування, надані докази, а також враховуючи, що для вирішення питання стосовно можливості призначення проведення комплексної судової почеркознавчої та судової технічної експертизи підпису в зазначених у клопотанні документах, час друку вказаних документів та нанесення відтиску печатки банку обов`язковою умовою є наявність почеркового матеріалу, в якому відображені ознаки підпису ОСОБА_2 , а також печатки банку, у зв`язку з їх ненаданням стороною відповідача, вказана експертиза проведена бути не може, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що стороною відповідача аналогічне клопотання заявлялося в суді першої інстанції, яке було протокольною ухвалою суду від 14.11.2023 року залишено без задоволення, та заявником вказана ухвала оскаржена не була, отже існує чинне судове рішення щодо вирішення зазначеного питання.

Суддею-доповідачем Лисаком І.Н. у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду проведено підготовчі дії, передбачені ст.365 ЦПК України. Необхідності у проведенні додаткових підготовчих дій немає, а тому справу слід призначити до розгляду в суді апеляційної інстанції.

На підставі наведеного та керуючись ст.366 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання акціонерного товариства «Сенс Банк» про залучення третіх осіб, призначення комплексної судової почеркознавчої та судової технічної експертизи документів, зупинення провадження у справі та витребування доказів у цивільній справі №718/2832/23 відмовити.

Справу за апеляційною скаргою акціонерного товариства «Сенс Банк» на рішення Кіцманського районного суду Чернівецької області від 14 листопада 2023 року, призначити до апеляційного розгляду на 10:00 год. 06 лютого 2024 року, про що повідомити учасників справи та їх представників.

Судді: І.Н. Лисак

Н.К. Височанська

І.Б. Перепелюк