Справа № 766/2967/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2024року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області

у складі: головуючого судді Єпішина Ю.М.,

секретар судового засідання Царенко Д.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Херсонської територіальної громади в особі Херсонської міської ради Херсонської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 , Херсонської територіальної громади в особі Херсонської міської ради Херсонської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла донька позивача ОСОБА_3 .

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач зазначає, що вона є спадкоємцем першої черги. Інших спадкоємців першої черги немає, спадкоємцем за законом другої черги є син позивача ОСОБА_2 .

Позивач звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4 , проте, позивачу відмовлено, у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Ураховуючи наведене та вважаючи, що шестимісячний строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин через окупацію м.Херсон, запровадження військового стану по всій території України, просила визначити їй додатковий строк один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 .

Відповідач по справі ОСОБА_2 надав відзив на позовну заяву, відповідно до якого позовні вимоги визнав у повному обсязі.

Ухвалою суду від 07.08.2023 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 19.10.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав заяву в якій просив розглядати справу без його участі, позовні вимоги визнав.

Представник відповідача Херсонської міської ради у судове засідання не з`явився. Надала заяву в якій просила розглянути справу без участі відповідача, при вирішенні справи покладаються на розсуд суду.

Згідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Суд встановив, що згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 , актовий запис 438 від 06.08.1976 року. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу " ОСОБА_7 ".

ІНФОРМАЦІЯ_3 у ОСОБА_6 та ОСОБА_8 народилася донька ОСОБА_9 , актовий запис про народження №885. (Свідоцтво про народження Серії НОМЕР_1 ).

Шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 розірвано, актовий запис №285. Після розірвання шлюбу прізвище дружини ОСОБА_10 . (Свідоцтво про розірвання шлюбу Серїі НОМЕР_2 ).

ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєструвала шлюб з ОСОБА_12 , актовий запис 688 від 31.10.1987 року. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу " ОСОБА_13 ".

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу Серії НОМЕР_3 , шлюб між ОСОБА_12 та ОСОБА_1 розірвано, актовий запис №272 від 17.08.2009 року. Після розірвання шлюбу прізвище дружини " ОСОБА_13 ".

Згідно Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, ОСОБА_9 , зареєструвала шлюб з ОСОБА_14 , актовий запис 520 від 20.10.1995 року. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу " ОСОБА_15 ".

Згідно договору купівлі-продажу квартири від 29.04.2009 року, посвідченого приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Новіковою Л.В., зареєстровано в реєстрі за №882, ОСОБА_4 , є власником квартири АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_4 , виданого 01 червня 2023 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), актовий запис №13.

Позивач звернулась до приватного нотаріуса Новікової Л.В., з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , однак позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Зважаючи на наведене, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом шестимісячний строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини посилалась на те, що в Україні 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, з березня 2022 року м.Херсон перебувало під окупацією, та у позивача була відсутня можливість подати заяву про прийняття спадщини.

Суд знаходить підстави для задоволення вимог позивача, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України, місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Згідно положень Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 року за №1668/39004 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», територія м.Херсон з 01 березня 2022 по 11 листопада 2022.

Статтею 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі,у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зав`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України.

За вказаних вище обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо наявності поважних причин пропуску останньою строку для прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Аналізуючи викладене та оцінюючи наявні у справі докази, приймаючи до уваги встановлені судом факти і відповідні ним правовідносини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачкою строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання позивачу строку тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

На підставі викладеного, ст. ст.1261,1270,1272 ЦК України, та керуючись ст. ст.12,13,81,200,263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Херсонської територіальної громади в особі Херсонської міської ради Херсонської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , додатковий строк тривалістю 1 (один) місяць (з дня набрання законної сили даним судовим рішенням) для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Рішення може бути оскаржено до Херсонського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 .

Відповідач: Херсонська міська рада, ідентифікаційний код юридичної особи , місцезнаходження: м.Херсон, пр. Ушакова, 37.

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_6 , місце реєстрації: АДРЕСА_3

Суддя: Ю.М.Єпішин