У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/48/24

Номер провадження 2/184/343/24

08 січня 2024 рокум. Покров

Суддя Орджонікідзевського міського суду Томаш В.І., ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про визнання протиправними дій та скасування рішення», -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про визнання протиправними дій та скасування рішення» для розгляду по суті надійшла до провадження судді Томаш В.І.

Відповідно до змісту позову вбачається, що ОСОБА_1 просить визнати дії особи ОСОБА_2 , що самовільно привласнила собі повноваження голови правління ОСББ «Скіфське містечко».

Встановлено, що 31 січня 2022 року у відповідності до автоматизованого розподілу судової справи між суддями, скарга ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на бездіяльність відділення поліції №2 Нікопольського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області для розгляду по суті надійшла до провадження судді Томаш В.І.. Відповідно до змісту скарги та доданих до неї документів вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 звернулися до відділення поліції №2 Нікопольського РУП ГУНП з заявою щодо внесення даних до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень відносно голови ОСББ «Скіфське містечко» ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , які звернулися до Орджонікідзевського міського суду з позовною заявою про стягнення заборгованості.

Ухвалою суду від 01 лютого 2022 року скаргу було задоволено та зобов`язано відділення поліції №2 Нікопольського РУП ГУНП внести дані до ЄРДР відповідно до заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .. Наразі триває досудове розслідування.

Вивченням матеріалів було встановлено, що цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та скарга ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на бездіяльність відділення поліції №2 Нікопольського РУП ГУНП України у Дніпропетровській області пов`язані між собою, оскільки відповідачем по цивільній справі є голова ОСББ Ромашко О.О., відносно якої прийнято рішення щодо внесення даних до ЄРДР цим же складом суду.

Згідно п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

З підстав, зазначених у ст.ст. 36, 37, 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження (ч.1,3 ст.39 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу (ч.9 ст.40 ЦПК України).

Вирішуючи питання щодо самовідводу в зазначеній справі, керуюсь наступним.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно зі ст.15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013 року, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді. Суддя має право заявити самовідвід у випадках, передбачених процесуальним законодавством, у разі наявності упередженості щодо одного з учасників процесу, а також у випадку, якщо судді з його власних джерел стали відомі докази чи факти, які можуть вплинути на результат розгляду справи. Суддя не повинен зловживати правом на самовідвід. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи у разі неможливості ухвалення ним об`єктивного рішення у справі.

Наведене відповідає правовим позиціям, висловленим у рішеннях Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ, Суд), зокрема, в рішенні «Де Куббер проти Бельгії», ЄСПЛ зазначив, що «навіть видимість може бути важливою», «правосуддя повинне не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться», тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має бути відведений. Крім того, в рішенні ЄСПЛ «Мироненко і Мартенко проти України» зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, з-поміж інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» та «Веттштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства»).

Крім того, навіть самі лише сумніви «розсудливого спостерігача» в тому, що суд незалежний та неупереджений, можуть мати певне значення в розумінні забезпечення громадянами права на справедливий суд (справи «Ферантелі та Сантанджело проти Італії», «Хаусчілд проти Данії» та «Веттштайн проти Швейцарії»).

У п.2.5. «Бангалорських принципів поведінки судді» від 19.05.2006р., схвалені резолюцією 2006/23 Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 року, зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в такому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Беручи до уваги вищезазначене, заявляю собі самовідвід.

Керуючись ст. ст. 36, 39, 40, 41, 260 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Передати справу №184/48/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 «про визнання протиправними дій та скасування рішення» до канцелярії Орджонікідзевського міського суду для визначення судді для розгляду справи у порядку, встановленому ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Орджонікідзевського міського суду В. І. Томаш