Єдиний унікальний номер 448/1956/23
Провадження № 2/448/121/24
У Х В А Л А

08.01.2024 суддя Мостиського районного суду Львівської області Юрій БІЛОУС, перевіривши додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,

в с т а н о в и в :

Позивачка ОСОБА_3 звернулася до суду із позовом, у якому просить визнати за нею право власності на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Ознайомившись із змістом та формою позовної заяви, судом встановлено, що вона подана без додержання вимог, викладених в ст.175 ЦПК України з огляду на наступне.

Відповідно пунктів 4, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту права бо інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи)захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Із змісту позовної заяви Судом встановлено, що в обґрунтування позовної вимоги про визнання права власності, позивачка посилається на те, що спірний будинок є об`єктом спільної сумісної власності її та відповідача. Мотивувальна частина позову та застосовані позивачкою норми права, на які вона посилається у позовній заяві, як підставу звернення до суду за захистом свого права, також містить обґрунтування саме щодо поділу майна подружжя, що є об`єктом спільної сумісної власності.

Водночас, у прохальній частині позову, позивачкою ОСОБА_3 , заявлена лише вимога щодо визнання за нею права власності, проте вимоги про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, поділ майна, зазначення способу поділу такого майна - у позовній заяві не вказано.

Тому, згідно вимог п.п.4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позивачці слід подати суду належним чином складену позовну заяву та її копію для учасників спору, яка має містити узгоджені між собою мотивувальну та прохальну частини. Якщо позов стосується поділу майна, то прохальна частина позову має містити відповідну вимогу щодо поділу майна, у якій буде чітко зазначено запропонований позивачкою спосіб поділу.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В даній ситуації суддя звертає увагу, що вирішуване питання про відкриття провадження по справі охоплюється змістом статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право на справедливий суд.

Так, стосовно питання доступу до суду Європейський Суд з прав людини в своїй прецедент ній практиці звертає увагу на те, що процедурні гарантії, закріплені статтею 6 Конвенції, гарантують кожному право подання скарги щодо його прав та обов`язків цивільного характеру до суду чи органу правосуддя. Таким чином, втілюється право на звернення до суду, одним із аспектів якого є право доступу, тобто право розпочати провадження у судах з цивільних питань. Європейський Суд наголошує, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання (див. ухвалу щодо прийнятності у справі «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року).

А тому, в даній ситуації встановлення цивільним процесуальним законодавством вимог до позовної заяви і залишення поданого позивачем позову до суду без руху, у зв`язку із його невідповідністю вимогам, передбачених законом, ґрунтується на нормах закону і слугує меті здійснення правосуддя, що в цілому не являється обмеженням доступу позивача до суду.

У зв`язку із наведеним, враховуючи, що позовна заява подана без додержання вказаних вище вимог, її необхідно залишити без руху із зазначенням недоліків позовної заяви, способу і строку їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 175, 185, 260 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності залишити без руху.

Запропонувати позивачці ОСОБА_3 строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху привести позовну заяву у відповідність з вимогами статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, шляхом усунення вищевказаних недоліків.

Роз`яснити, якщо позивачка відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає зазначені вище вимоги, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивачкою не будуть усунуті недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачці ОСОБА_4 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя Юрій БІЛОУС