Справа №597/33/24
Провадження №2/597/95/2024
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"11" січня 2024 р. суддя Заліщицького районного суду Тернопільської області Шевчук В.М., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання дружини,

У С Т А Н О В И В:

09.01.2024 року до Заліщицького районного суду Тернопільської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання дружини.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до п.п.3, 4, 5, 9 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; зміст позовних вимог; спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку з розглядом справи.

Від змісту позовної заяви залежать дії суду щодо вирішення питання проведення подальших процесуальних дій по розгляду справи по суті, про визначення обставин, що мають значення для її вирішення, визначення суб`єктного складу спірних правовідносин, дослідження доказів тощо.

Від змісту позовних вимог залежить і позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, для реалізації якого має бути обізнаний з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується. Тому позивач зобов`язаний виконувати вимоги щодо дотримання процесуального порядку форми та змісту позовної заяви.

Як вбачається зі змісту поданої позовної заяви ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , заявлено вимогу про стягнення з ОСОБА_3 коштів на її утримання в твердій грошовій сумі у розмірі 5000 гривень щомісячно, починаючи з часу пред`явлення позову і до досягнення трьохрічного віку дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У позовній заяві, всупереч п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України, відсутній виклад обставин в обґрунтування позовних вимог з урахуванням положень ст.ст.84, 182 СК України, які підлягають встановленню судом при вирішенні питання про визначення розміру аліментів, які підлягають стягненню на утримання дружини. Так, у позові не зазначено, чи працює позивач (офіційно, неофіційно); відсутнє будь-яке посилання на розмір його доходу (постійний чи мінливий); не зазначено про наявність в нього інших осіб, які перебувають на його утриманні; відсутнє будь-яке посилання на наявність в нього на праві власності рухомого чи нерухомого майна тощо; відсутнє посилання на докази, чи стягуються аліменти з відповідача на утримання інших неповнолітніх дітей і якщо стягуються, то в якому розмірі. Позивачка не долучила жодного доказу на підтвердження матеріального становища відповідача і його спроможностей сплачувати аліменти в заявленому розмірі.

Виходячи з положень, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", при вирішенні питання щодо стягнення аліментів на утримання дружини до досягнення дитиною трьох років, суд бере до уваги стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; стан здоров`я та матеріальне становище отримувача аліментів, відсутність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних дружини, батьків, повнолітніх дітей; сімейний стан платника аліментів, наявність у платника аліментів зобов`язань зі сплати аліментів на дитину за рішенням суду, наявність нерегулярного, мінливого, невизначеного доходу.

Згідно з ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч.ч.1, 2, 4, 5 ст.95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Окрім того, відповідно до ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, позивачці слід сплатити 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка просить звільнити її від сплати судового збору на підставі п.3 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір». В той же час, вказана стаття звільняє від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях позивачів - у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів чи зміну способу їх стягнення, а також заявники у разі подання заяви щодо видачі судового наказу про стягнення аліментів.

Відтак, вказана стаття передбачає звільнення від сплати судового збору позивачів при розгляді справи у справах про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, а не на дружину. А тому, позивачка не звільнена від сплати судового збору за подання позовної заяви про стягнення аліментів на утримання дружини. Отже, позивачці слід сплатити судовий збір у розмірі 1211 гривень 20 копійок.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175, 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Європейський суд зазначає, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулювання з боку держави («Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року). Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення ЄСПЛ від 04.10.2001 року у справі «Тойшлер проти Німеччини»).

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У зв`язку з наведеним, залишення без руху позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних вище невідповідностей та недоліків у суду будуть відсутні процесуальні перешкоди для продовження розгляду справи у порядку загального позовного провадження.

А, тому, вважаю, що оскільки позовна заява не відповідає вимогам, передбаченим ст.ст.175, 177 ЦПК України, її слід залишити без руху відповідно до ст.185 ЦПК України, надавши представнику позивачки ОСОБА_1 строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.175, 177, 185, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання дружини - залишити без руху.

Надати представнику позивачки ОСОБА_1 строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині.

Роз`яснити представнику позивачки ОСОБА_1 , що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається представнику позивачки.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя В.М.ШЕВЧУК