Провадження № 2/592/372/24
УХВАЛА

08 січня 2024 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми у складі головуючого судді Костенко В.Г., у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання» про стягнення заборгованості із заробітної плати та стягнення середнього заробітку ,

ВСТАНОВИВ:

30.11.2023 позивачка звернувся з позовною заявою і просить стягнути з відповідача нараховану але не виплачену заробітну плату за невикористану відпустку у сумі 10 314, та середній заробіток за час затримки при звільненні.

Свої вимоги позивачка мотивує тим, що по 14.02.2020 працював у АТ «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання». Втім відповідач не виплачував заробітну плату та не виплатив належні суми при звільненні. Позивачка частково стягнула у судовому порядку з відповідача. Станом на 24.11.2023 відповідач має заборгованість у сумі 10 314 грн. Також позивачка вважає, що відповідач має сплатити середній заробіток за час затримки.

Разом з цим у позовній заяві не зазначена ціна позову тобто розмір середнього заробітку, не наведений розрахунок такої ціни, не зазначені обставини у обґрунтування позову у цій частині, докази на їх підтвердження. Не зазначений період за який позивачка просила стягнути середній заробіток.

Також до заяви не додані докази сплати судового збору у розмірі 1076,30 грн.. наведений розрахунок

Ухвалою від 04.12.2023 прийнято заяву і відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд у спрощеному провадженні без повідомлення сторін 08.01.2024.

Відповідач відозву не подавав.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачка заявила вимоги про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку, тобто на підставі ст. 116, ч. 1 ст. 117 КЗпП України.

Згідно ч. 1 ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

З наведеного вбачається, що позивачкою заявлено дві вимоги про стягнення боргу по заробітній платі та середнього заробітку, тобто санкції за невиконання обов`язків перед працівником.

Згідно з ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується.

Відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав..

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Таким чином згідно закону позивачі не звільняються від сплати судового збору з вимог про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Згідно ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору встановлюються 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( у 2023 році від 1073,60 грн.).

Ураховуючи наведене подана заява не відповідає зазначеним вимогам п. 3, 4, 5 ч. 3 ст. 175, ч. 4, ч. 5 ст. 177 ЦПК України, всупереч яким не зазначені обставини позову, ціна позову і розрахунок по вимогах про стягнення середньої заробітної плати. Не зазначено докази на підтвердження цих обставин. Не надано доказів сплати судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (від 1073,60.)

Судовий збір підлягає сплаті за реквізитами на рахунок № UA0018540 , одержувач - ГУК Сум.обл/Сумська МТГ-Ковпаківський РС/22030101, ЄДРПОУ суду 37970404 , банк одержувача Казначейство України (ЕАП); МФО-899998.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці, обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Така вимога до змісту позовної заяви не є формальною та кореспондується у ряді статей ЦПК України, які регламентують порядок судового розгляду, дослідження доказів, встановлення фактів та врешті ухвалення рішення по справі.

Як вже зазначено вище, ціна позову та її розрахунок повинний бути зазначений у позовній заяві.

Поряд з цим слід звернути увагу позивача на наступне. Так відповідно до п.8 ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач згідно ч. 2 ст. 84, ч. 5 ст. 177 ЦПК України зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідач згідно ч. 2 ст. 84 ЦПК України має подати суду докази разом з поданням відзиву.

Відповідно до ч. 3 і ч. 5 ст. 178 ЦПК України відзив повинен містити зокрема: у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Згідно ст. 179 ЦПК України у відповіді на відзив позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення.

Згідно ст. 84 ЦПК України разом з позовом позивач вправі подати клопотання про витребування доказів судом за відповідною формою і змістом.

Згідно ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Згідно ч. 10 ст. 84 ЦПК України визначені наслідки не виконання такої ухвали у разі неподання доказів з неповажних причин або без повідомлення причин. Зокрема якщо відповідач ухилиться від подання доказів суд може визнати заявлену позивачем суму середнього заробітку та ухвалити рішення за наявними у справі доказами.

З наведених вище положень закону вбачається, що недотримання позивачем вимог закону щодо змісту позовної заяви у частині зазначення ціни позову та її обґрунтованого розрахунку вочевидь створює перешкоди судовому розгляду.

У справі склалася ситуація коли позивачка та відповідач не виконали вимоги закону. Позивачка склала позовну заяву з порушеннями ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Відповідач не надав відзиву. У зв`язку з такими обставинами суд позбавлений можливості ухвалити законне рішення.

Згідно ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За таких умов суд вважає, за необхідне залишити позовну заяву без руху та запропонувати усунути вказані недоліки, надавши належним чином оформлену позовну заяву, з корпією для відповідача. З позову вбачається, що позивач звертається на захист свого права на працю, а відтак йому відомі обставини роботи та розмір оплати праці, тощо. Такі факти можуть підтверджуватися розрахунковим листком, карткою персоніфікованого обліку відомостей у системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування тощо. Тому позивачу слід подати докази або належним чином завірені копії.

Слід роз`яснити, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною та на підставі п. 8 ч. 1 ст. 257 ЦПК України буде залишено без розгляду. Залишення позовної заяви без руху не є перешкодою для звернення до суду, а необхідністю приведення позивача до виконання вимог закону та сприяє доступу до правосуддя і розгляду справи у порядку визначеному законом у строк.

Керуючись ст.ст. 83, 95, 136, 175, 177, 185 ЦПК України

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання» про стягнення заборгованості із заробітної плати та стягнення середнього заробітку , залишити без руху, запропонувавши у п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані недоліки, про що повідомити і пояснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та залишено без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання.

Ухвала щодо визначення витрат може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня її складання.

Суддя В.Г. Костенко