СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/1414/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2024 року суддя Святошинського районного суду м. Києва П`ятничук І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Житлово-будівельного кооперативу «Алмаз», третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ :

Представник позивача ОСОБА_3 який діє в інтересах ОСОБА_1 27.12.2023 року звернувся до Святошинського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 , Житлово-будівельного кооперативу «Алмаз», третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, яким просить визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом право власності на квартиру АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з п.9 ч.1 ст.176 ЦПК України, у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

За таких обставин ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна, поняття якої є за своїм змістом і числовим значенням рівнозначне поняттю ринкової вартості.

Згідно зі статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Таким чином, за подання до суду даного позову позивач повинен зазначити ціну позову, яка визначається дійсною вартістю спірного нерухомого майна, право власності на яку за ним просить визнати позивач.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, в матеріалах позовної заяви відсутні відомості про дійсну вартість нерухомого майна, стосовно якого виник спір на день звернення до суду.

Таким чином, за подання до суду даного позову позивач повинний зазначити ціну позову, яка визначається дійсною вартістю спірного нерухомого майна, та, при необхідності, доплатити судовий збір, з урахуванням вимог п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Житлово-будівельного кооперативу «Алмаз», третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 95, 175, 185, 285 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Житлово-будівельного кооперативу «Алмаз», третя особа: Дванадцята київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. П`ятничук