Справа № 564/3678/23
Костопільський районний суд Рівненської області в складі:
головуючого судді Олійник П. В.
з участю секретаря Зберун К. Ф.
представника позивача ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Костопіль цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 третя особа на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області про скасування державної реєстрації земельної ділянки,
Позивач в судове засідання не з`явилась про розгляд справи повідомлена у встановленому законом порядку
Представник позивача-адвокат Євгеюк О.Є. в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, не заперечує проти винесення заочного рішення у справі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.
Представник третьої особи Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи у його відсутності.
Відповідно до ч.2 ст.247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши докази належного повідомлення відповідача про дату та час розгляду справи, суд дотримуючись вимог ст. 280 ЦПК України дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача та ухвалення заочного рішення по справі.
Суд, повно, всебічно та неупереджено дослідивши матеріали справи та надані докази, приходить до наступного висновку.
Встановлено, що відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 25.10.2003 року позивачка ОСОБА_2 являється власником 1/2 частини житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться в АДРЕСА_1 після смерті батька ОСОБА_4 . Право власності позивачки на 1/2 частину у праві спільної часткової власності на вказаний об`єкт нерухомого майна зареєстровано КП «Рівненське ОБТІ» 19.11.2003 p., номер запису 67-4543 в книзі 39, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №2046637 від 20.11.2003 року.
Відповідач ОСОБА_3 є власником сусіднього будинковолодіння, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 ,
Відповідно до рішення Костопільського районного суду Рівненської області від 28.07.2011 р. по справі №2-78/11 за позовом ОСОБА_2 до Костопільської міської ради, ОСОБА_5 про визнання недійсним рішення міської ради, скасовано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯА №045521, виданий на ім`я ОСОБА_5 , площею 0,0812 га за адресою: АДРЕСА_1 та скасовано його державну реєстрацію.
Зобов`язано ОСОБА_5 відновити межу, яка проходила між земельними ділянками по АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 в тій конфігурації, яка існувала станом на 20.08.1964 року.
Дане судове рішення набрало законної сили 08.08.2011 року.
Крім того, рішенням Костопільського районного суду Рівненської області від 22.08.2022р. по справі №564/328/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування та скасування державної реєстрації земельної ділянки, позов задоволено.
Постановою Рівненського апеляційного суду від 22.12.2022 року у справі №564/328/22 апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишено без задоволення, рішення Костопільського районного суду Рівненської області від 22.08.2022р., без змін.
Постановою Верховного суду у складі колегії суддів першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15.05.2023 р. у справі №564/328/22 касаційну скаргу ОСОБА_6 залишено без задоволення, рішення Костопільського районного суду Рівненської області від 22.08.2022р. та постанову Рівненського апеляційного суду від 22.12.2022 р. залишено без змін.
Так, Європейський суд з прав людини наголошує, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право порушити в суді чи відповідному органі будь-який позов, який стосується його цивільних прав та обов`язків; таким чином, пункт передбачає «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу до суду, тобто право порушувати в судах позов для вирішення цивільного спору.
Відповідно до статті 3 Цивільного кодексу України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановлені його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах, закріплені можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.
Відповідно до частини 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно частини 1, 3 статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав. За положенням частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Право кожної особи на захист свого права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства закріплено статтею 15 Цивільного кодексу України. Право на захист виникає з певних підстав, якими виступають порушення цивільного права, його невизнання чи оспорювання.
Статтею 152 Земельного кодексу України передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: визнання прав, відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав, визнання угоди недійсною, визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування тощо.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр», державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера.
Відповідно до ст. 79-1 Земельного кодексу України, формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.
Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій;
шляхом інвентаризації земель у випадках, передбачених законом; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв); за затвердженими комплексними планами просторового розвитку території територіальних громад, генеральними планами населених пунктів, детальними планами території.
Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі.
Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.
На підставі частини 6 статті 16 Закону України Про Державний земельний кадастр кадастровий номер скасовується лише у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. Зміна власника чи користувача земельної ділянки, зміна відомостей про неї не є підставою для скасування кадастрового номера.
Частиною 4 ст. 24 Закону України Про Державний земельний кадастр визначено, що державна реєстрація земельної ділянки скасовується Державним кадастровим реєстратором, який здійснює таку реєстрацію, у разі:поділу чи об`єднання земельних ділянок;якщо протягом одного року з дня здійснення державної реєстрації земельної ділянки речове право на неї не зареєстровано з вини заявника;ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки.
Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень). В разі скасування - кадастровий номер земельної ділянки не може бути присвоєний іншій земельній ділянці, а інформація про скасовані кадастрові номери земельних ділянок зберігається у Державному земельному кадастрі постійно.
За змістом частини першої статті 18 Закону України «Про державний земельний кадастр» документами Державного земельного кадастру, які створюються під час його ведення, є, зокрема, Поземельні книги.
Згідно з положеннями частин другої - шостої статті 25 Закону «Про державний земельний кадастр» Поземельна книга відкривається одночасно з державною реєстрацією земельної ділянки. Поземельна книга ведеться в паперовій та електронній (цифровій) формі. Поземельна книга закривається у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки. До Поземельної книги в паперовій формі долучаються всі документи, які стали підставою для внесення відомостей до неї. Форма Поземельної книги та порядок її ведення визначаються Порядком ведення Державного земельного кадастру.
Процедуру та вимоги щодо ведення Державного земельного кадастру визначає порядок ведення Державного земельного кадастру, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 р. № 1051 (із змінами) (далі - Порядок №1051).
За приписами підпункту 4 пункту 31 вищеназваного Порядку №1051 документами Державного земельного кадастру, які створюються під час його ведення, є поземельні книги.
Згідно з пунктами 49-51 Порядку №1051 поземельна книга ведеться за формою згідно з додатком 8 під час державної реєстрації земельної ділянки, внесення до Державного земельного кадастру відомостей (змін до них) про зареєстровані земельні ділянки (в тому числі у разі їх поділу чи об`єднання, а також відновлення їх меж) відповідно до пунктів 107 - 137 цього Порядку.
Поземельна книга в електронній (цифровій) формі відкривається шляхом її формування за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру з використанням даних електронного документа.
Поземельна книга в електронній (цифровій) формі засвідчується кваліфікованим електронним підписом Державного кадастрового реєстратора. Не завірені кваліфікованим електронним підписом Державного кадастрового реєстратора записи у Поземельній книзі в електронній (цифровій) формі вважаються недійсними.
Дата відкриття Поземельної книги є датою державної реєстрації земельної ділянки.
Номером Поземельної книги є кадастровий номер земельної ділянки.
Внесення відомостей до Поземельної книги в електронній (цифровій) формі є внесенням відомостей до Державного земельного кадастру.
В той же час, поземельна книга закривається у разі скасування державної реєстрації земельної ділянки у випадках, визначених пунктом 114 цього Порядку, та у разі виправлення помилки відповідно до пункту 156-2 цього Порядку.
У разі закриття Поземельної книги Державний кадастровий реєстратор: 1) за допомогою програмного забезпечення Державного земельного кадастру проставляє на титульному аркуші Поземельної книги в електронній (цифровій) формі електронну позначку про факт її закриття за власним кваліфікованим електронним підписом; 2) проставляє на титульному аркуші Поземельної книги в паперовій формі позначку про факт її закриття за формою згідно з додатком 9.
Аналіз наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що скасування державної реєстрації земельної ділянки здійснюється шляхом закриття поземельної книги.
Відповідно до п. 60 Порядку запис у Поземельній книзі скасовується (поновлюється) Державним кадастровим реєстратором на підставі рішення суду. Пунктом 61 Порядку передбачено, що скасування (поновлення) запису в Поземельній книзі здійснюється шляхом внесення до Державного земельного кадастру відомостей про його скасування (поновлення) із зазначенням дати та підстави для скасування (поновлення), посади, прізвища та ініціалів Державного кадастрового реєстратора, який скасував (поновив) запис, та формування з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру нових аркушів Поземельної книги, які засвідчуються: в електронній (цифровій) формі - кваліфікованим електронним підписом Державного кадастрового реєстратора: у паперовій формі - підписом Державного кадастрового реєстратора та скріплюються його печаткою.
Згідно ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Аналізуючи зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про обґрунтованість і доведеність заявленого позову.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України стягненню з відповідача на користь позивача підлягає сплачений позивачем судовий збір у розмірі 1073,60 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст. 79, 152, Земельного кодексу України, ст. ст. 16, 25 ЗУ "Про Державний земельний кадастр" , ст.ст. 10, 60, 88, 212, 214-215, 224-226
ЦПК України, суд
Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 третя особа на стороні відповідача: Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області, про скасування державної реєстрації земельної ділянки - задовольнити.
Стягнути із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп..
Заочне рішення може бути переглянуте Костопільським районний судом за письмовою заявою відповідача, шляхом подачі заяви про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущенного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Рівненського апеляційного суду через Костопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_2 , АДРЕСА_4 .

Відповідач: ОСОБА_3 , АДРЕСА_5 .

Третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Рівненській області, 33013, Рівненська область, Рівненський район. м. Рівне, вул. С. Петлюри,37.

Повний текст рішення виготовлено 08 січня 2024 року.

СуддяП. В. Олійник