Виноградівський районний суд Закарпатської області
___________________________________________________________________________________________________ Справа № 299/5216/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.01.2024 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Кашуба А.В., секретар судових засідань Чернянчук К.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Пийтерфолвівської сільської ради Берегівського району Закарпатської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа без самостійних вимог на предмет позову Приватний нотаріус Берегівського РНО Стойка С.М.,

В С Т А Н О В И В :

На розгляд суду передано цивільну справу за вказаним позовом.

Позивач просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , рідний батько позивачки , який проживав у с.Холмовець Виноградівського району. Дружина його, ОСОБА_3 , померла у 2012 році. За життя спадкодавець ОСОБА_2 склав заповіт, яким все своє майно заповів ОСОБА_4 , доньці позивачки. Тому позивачка не зверталася із заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Донька позивачки, ОСОБА_4 , передчасно померла. Бажаючи прийняти спадщину після смерті доньки позивачка звернулася до нотаріуса і дізналася про те, що її донька ОСОБА_4 не прийняла спадщину за заповітом після смерті заповідача ОСОБА_2 . ОСОБА_4 не перебувала у шлюбі та не мала дітей. Таким чином, спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 спадкоємець за заповітом, ОСОБА_4 , не прийняв. Єдиним спадкоємцем за законом першої черги до спадщини ОСОБА_2 є його донька, позивачка. Проте, строк прийняття нею спадщини після смерті батька пропущено. Причини позивачка вважає поважними: про відкриття спадщини за законом вона дізналася після смерті доньки, коли їй стало відомо, що спадщину за заповітом спадкоємець за заповітом не прийняла.

Позивачка у судове засідання не з`явилася, подала письмову заяву, у якій просить розглядати справу без її участі. Позов підтримує та просить задовольнити.

Відповідач подав письмову заяву, у якій просить розглядати цивільну справу без участі його представника. Проти задоволення позовних вимог не заперечують.

Приватний нотаріус Стойка С.М. подала письмову заяву, у якій просить розглядати справу без її участі.

Вивчивши доводи позовної заяви, дослідивши подані на підтвердження обставин позову докази, суд всебічно, об`єктивно та повно з`ясував обставини, що мають юридичне значення для вирішення порушеного питання по суті, дійшов наступного висновку.

Суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , батько позивачки (а.с.8-11,14).

Останнім місцем проживання ОСОБА_2 було с.Холмовець Виноградівського району Закарпатської області.(а.с.20).

Дружина ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.12,13)

ОСОБА_2 за життя склав заповіт, яким заповів ОСОБА_4 , 1992 року народження, своє майно: житловий будинок по АДРЕСА_1 , земельну ділянку площею 0,2407 га (Державний акт на право власності серія ЯЕ№433256 від 05.08.2009, земельну ділянку розміром 0,20 га). Заповіт посвідчено 23..03.2012 секретарем Чорнотисівської сільської ради Горинецькою О.М.(а.с.15).

Спадкоємець за заповітом, ОСОБА_4 , є рідною донькою позивачки (а.с.16).

Суд встановив, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 у м.Ужгород Ужгородського району Закарпатської області (а.с.17).

Зі слів позивачки, після смерті її доньки вона дізналася про те, що її донька ОСОБА_4 як спадкоємець за заповітом після смерті ОСОБА_2 не прийняла спадщину за заповітом. Майно, що ввійшло до складу спадщини ОСОБА_2 , ніким не успадковане. У зв`язку із цим позивачка після смерті доньки ініціювала оформлення переходу права власності у порядку спадкування на майно, що ввійшло до складу спадщини, яка відкрилася на день смерті ОСОБА_2 , її батька.

Суд пересвідчився, що позивачка зверталася до приватного нотаріуса Берегівського РНО Стойка С.М. з метою оформлення спадщини, що відкрилася на день смерті ОСОБА_2 , її батька.

Та приватний нотаріус Стойка С.М. письмово повідомила їй, що нею, як спадкоємцем першої черги за законом пропущено строк на прийняття спадщини. (а.с.21)

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦПК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч.3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом ч.2 ст.1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Оскільки виникнення у позивачки права на спадщину після смерті батька залежало від неприйняття спадщини спадкоємцем за заповітом ОСОБА_4 , то відповідно до ст.1270 ЦК України строк для прийняття нею спадщини тривав три місяці з моменту неприйняття ОСОБА_4 спадщини за заповітом.

Момент неприйняття ОСОБА_4 спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 настав наступного дня після спливу шестимісячного строку з дня смерті спадкодавця: ІНФОРМАЦІЯ_4 . Тримісячний строк із цього моменту сплив 25 вересня 2021.

Суд пересвідчився, що позивачка є єдиним спадкоємцем за законом до спадщини, що відкрилася на день смерті ОСОБА_2 . Інші особи, на інтереси яких може вплинути вирішення даного спору, - відсутні. Так, за змістом офіційної інформації, наданої Західним міжрегіональним управлінням юстиції (Управління державної реєстрації) від 27.06.2023, Актові записи про шлюб та розірвання шлюбу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 відсутні. Також відсутні актові записи про народження дітей у ОСОБА_4 . (а.с.23, 24). ОСОБА_2 на день смерті проживав один, що підтверджено довідкою Пийтерфолвівської сільської ради Берегівського району Закарпатської області від 01.06.2021 №258 (а.с.20зв).

Очевидно, що реалізація права позивачки на спадкування залежала від її обізнаності із неприйняттям спадщини за заповітом ОСОБА_4 . Зі слів позивачки, їй не було відомо про те, що ОСОБА_4 не прийняла спадщину за заповітом, що відкрилася на день смерті ОСОБА_2 . У свою чергу, позивачка у шестимісячний строк звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті доньки, ОСОБА_4 . Відтак, суд вважає причини пропуску позивачкою строку на прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 об`єктивними. Позивачка, якій було відомо про заповіт батька на користь її доньки, обґрунтовано презюмувала успадкування її донькою спадщини за заповітом та не зверталася із заявою про прийняття спадщини батька як спадкоємець за законом.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

За таких встановлених у судовому засіданні обставин, суд, розглядаючи вказану справу в межах заявлених позивачем вимог та на підставі наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, вважає, що позов є обґрунтованим та такий слід задовольнити.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 263, 264, 265 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася на день смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його прийняття безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 30 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

ГоловуючийА. В. Кашуба