Провадження № 2/635/1114/2024
У Х В А Л А

03 січня 2024 року суддя Харківського районного суду Харківської області Березовська І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області про визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку в порядку спадкування за законом,-

В с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області, яким просить визнати за нею право власності на житловий будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом.

Одночасно з поданням позовної заяви до суду, позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з клопотанням про звільнення її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона є пенсіонеркою.

Відповідно до вимог ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов : 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, єдиною підставою для зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Виходячи з аналізу змісту зазначеної статті, основною умовою, за якою може мати місце звільнення від сплати судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений належними доказами.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому зазначення про відсутність коштів не є безумовною підставою для відстрочення або звільнення від сплати судового збору.

Оскільки позивачем до заяви про звільнення від сплати судового збору на підтвердження свого майнового стану не надано жодних доказів, заява про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Крім того, зазначена позовна заява за формою та змістом не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України з наступних підстав.

Так, відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За статтею 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців; у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки; у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки; у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік; у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік; у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відтак, ціна позову має бути визначена позивачем, виходячи з суми дійсної вартості спірного нерухомого майна на час звернення до суду, що в свою чергу має бути підтверджено відповідними документами про вартість майна, що необхідно в тому числі для визначення розміру судового збору.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

На підставі викладеного, позивачу необхідно зазначити ціну позову, виходячи з вартості житлового будинку та земельної ділянки на час звернення до суду, на які вона просить визнати право власності, та сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073 гривень 60 копійок) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір має бути сплачено на розрахунковий рахунок отримувач коштів: ГУК Харківськ обл/ХаркiвР/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0020429, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Крім того, позивачем до позовної заяви додані копії документів не завірені належним чином. Так, вимоги до подання письмових доказів встановлені ст. 95 ЦПК України, відповідно до якої письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено ЦПК України. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, в порушення вказаних вимог закону, копії документів, додані до позовної заяви та до копії позовної заяви для відповідача, не засвідчені належним чином, зокрема, позивач не підтвердила відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у неї, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на визначений нею суб`єктний склад спірних правовідносин. На позивачеві лежить обов`язок довести, що вказаний нею відповідач зобов`язаний виконати покладений на нього законом або договором обов`язок. Законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, а є підставою для відмови у позові.

Так, позивач визначив відповідачем у справі Бабаївську селищну раду Харківського району Харківської області, однак в результаті реорганізації з 10 грудня 2020 року Бабаївська селищна рада Харківського району Харківської області перебуває в стані припинення, Бабаївська селищна рада Харківського району Харківської області реорганізована шляхом приєднання до Височанської селищної ради.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області про визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку в порядку спадкування за законом відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області про визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо вона відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в апеляційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В.Березовська