Провадження № 22-ц/801/139/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Король О. П.
Доповідач:Панасюк О. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 рокуСправа № 127/34001/19м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Панасюка О. С. (суддя доповідач),

суддів Матківської М. В., Шемети Т. М.,

з участю секретаря судового засідання Куленко О. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представниці ОСОБА_1 - адвоката Федик Ю. Ю. на ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області у складі судді Короля О. П. від 14 листопада 2023 року про призначення експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частини житлового будинку в натурі, встановлення порядку користування земельною ділянкою та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Вінницька міська рада, про виділ частини житлового будинку в натурі, встановлення порядку користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

В грудні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , за яким просив поділити в натурі 33/50 частки житлового будинку з господарським будівлями і спорудами номер АДРЕСА_1 за варіантом, наданим у висновку судової будівельно-технічної експертизи; визначити порядок користування земельною ділянкою з кадастровим номером :03:021:0359, що розташована там же, за варіантом, наданим у висновку судової земельно-технічної експертизи та виділити йому у користування відповідну частку земельної ділянки.

04 лютого 2020 року ОСОБА_5 подав клопотання про заміну його як відповідача у справі на ОСОБА_2 , якій він 20 травня 2019 року подарував свою частку у будинку.

20 лютого 2020 року ОСОБА_6 подала зустрічний позов до ОСОБА_1 та ОСОБА_7 , за яким просила виділити їй в натурі 33/100 частки житлового будинку з господарським будівлями і спорудами номер АДРЕСА_1 та встановити порядок користування земельною ділянкою з кадастровим номером :03:021:0359, що розташована там же, відповідно до розміру часток кожного зі співвласників будинку.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 14 листопада 2023 року за заявою ОСОБА_2 призначено у справі додаткову судову земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Вінницької торгово-промислової палати Кацага Н. Є.

На вирішення експертизи поставлено питання про надання додаткових варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_2 , до третього варіанту виділу в натурі 33/100 та 33/100 часток житлового будинку у висновку експерта № ОС-434 за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 28 червня 2022 року у цивільній справі №127/34001/19, які б передбачали можливість улаштування сходів та ганку (вхідної групи) до частини житлового будинку, що належить позивачу - відповідачу ОСОБА_1 , таким чином, щоб уникнути забудови вхідною групою частини земельної ділянки, яку передбачається виділити в користування ОСОБА_2 .

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що в судовому засіданні 25 жовтня 2023 року судовий експерт Кацага Н. Є., викликана за ініціативою позивача ОСОБА_1 , пояснила, що проєктна пропозиція влаштування вхідної групи за адресою: АДРЕСА_2 , виконана фізичною особою - підприємцем (далі ФОП) ОСОБА_8 , не відповідає п`ятому варіанту встановлення порядку користування спірною земельною ділянкою до третього варіанта виділу в натурі 33/100 та 33/100 часток житлового будинку (висновок експерта № ОС-434 додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 28 червня 2022 року у цивільній справі №127/34001/19). Крім того експерт підтвердила, що зведена вхідна група у такому разі буде частково розташована і на земельній ділянці ОСОБА_2 , а також повідомила, що можливо надати додаткові варіанти встановлення порядку користування спірною земельною ділянкою з урахуванням проєктної пропозиції улаштування сходів та ганку до частини будинку, яку займає ОСОБА_1 , розрахунок вартості якої було зроблено експертом ТОВ «Подільський центр судових експертиз» у висновку № 725 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 25 серпня 2023 року. Таким чином, щоб уникнути розташування вхідної групи на частині земельної ділянки, запропонованій ОСОБА_2 доцільно призначити додаткову судову земельно-технічну експертизу.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Федик Ю. Ю., посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, просила ухвалу Вінницького міського районного суду Вінницької області від 14 листопада 2023 року скасувати, постановити нове судове рішення про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про призначення додаткової судової земельно-технічної експертизи.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилалася на те, що ухвала суду першої інстанції не мотивована, зокрема в ухвалі не зазначено у чому полягає неповнота або неясність висновку додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № ОС-434 від 28 червня 2022 року. Звертала увагу, що проєктна пропозиція влаштування вхідної групи за адресою: АДРЕСА_2 , виконана ФОП ОСОБА_8 після виготовлення висновку експерта № ОС-434 від 28 червня 2022 року без його урахування. Тобто фактично суд призначив нову експертизу (зазначивши інші вихідні дані для її проведення), після закриття підготовчого засідання у справі без обґрунтування необхідності для її проведення. Зазначала, що справа перебуває в провадженні суду понад три роки, заявлення клопотання про проведення додаткової експертизи спрямоване на затягування її розгляду.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги апеляційний суд прийшов до висновку, що вона підлягає задоволенню з огляду на таке.

Частиною першою статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

За змістом статті 374 ЦПК України апеляційний суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює у відповідній частині нове рішення або змінює рішення, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з порушенням норм матеріального і процесуального права (стаття 376 ЦПК України).

Установлено, що ухвалою Вінницького міського суду від 26 лютого 2020 року задоволено клопотання ОСОБА_1 та призначено у справі судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експерту Вінницької торгово-промислової палати. На вирішення експерта поставлено питання:

-які варіанти розподілу (виділення частки) об`єкта нерухомого майна житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями та спорудами номер АДРЕСА_1 , можливо визначити відповідно до часток співвласників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , виходячи з їх розміру по 33/100 частці кожному та вимог нормативно-правових актів?

-в разі відхилення від розміру ідеальних часток визначити розмір грошової компенсації співвласнику, частка якого буде меншою частки 33/100;

-надати можливі варіанти встановлення порядку користування земельною ділянкою (кадастровий номер :03:021:0359), площею 0,06 га, розташованою за адресою: АДРЕСА_2 , між ОСОБА_1 з однієї сторони та ОСОБА_2 , ОСОБА_4 з іншої сторони, виходячи із наступних часток у спільній власності, а саме 33/100 частки у ОСОБА_1 , 33/100 частки у ОСОБА_2 і 34/100 частки у ОСОБА_4

14 травня 2021 року до суду надійшов висновок експерта за результатами судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № ОС-396, складений 30 квітня 2021 року судовим експертом Кацан Н. Є., яким надані три варіанти виділу приміщень житлового будинку з прибудовами, допоміжними і господарськими спорудами між співвласниками, наближені до ідеальних часток, з визначенням грошової компенсації одній із сторін за відхилення від ідеальної частки, а також сім варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою.

27 травня 2021 року ОСОБА_1 подав заяву про уточнення позовних вимог з урахуванням висновку експерта № ОС-396 від 30 квітня 2021 року. 29 липня 2021 року таку ж за змістом заяву (щодо уточнення власних позовних вимог) подала ОСОБА_2

30 липня 2021 року суд задовольнив заяву ОСОБА_2 та призначив у справі додаткову судову будівельно-технічну та земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання про надання додаткових варіантів: виділу в натурі 33/100 і 33/100 часток житлового будинку з прибудовами, господарськими будівлями і спорудами, що розташований по АДРЕСА_2 , уникнувши спільного користування будинком сторонами, передбачивши окремі входи до частин будинку для кожної із сторін; встановлення порядку користування земельною ділянкою, які б передбачали окремі входи на земельну ділянку для кожної із сторін та окреме користування належними кожній із сторін частинами спільної земельної ділянки.

08 липня 2022 року на адресу суду надійшов висновок експерта № ОС-434 за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи. Цим висновком установлено ще три варіанти виділу приміщень житлового будинку з прибудовами, допоміжними і господарськими спорудами між співвласниками, наближені до ідеальних часток, з визначенням грошової компенсації одній із сторін за відхилення від ідеальної частки, а також ще шість варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою.

26 серпня 2022 року ОСОБА_2 подала заяву про уточнення своїх позовних вимог відповідно до цього висновку.

26 жовтня 2022 року суд першої інстанції закрив підготовче провадження у справі, залучивши до участі у справі правонаступника відповідача ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 .

Ухвалою від 15 лютого 2023 року суд першої інстанції задовольним клопотання ОСОБА_1 і призначив у справі додаткову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставив питання про визначення вартості ремонтно-будівельних робіт для проведення перепланування та переобладнання по варіанту позивача за первісним позовом (варіант 1 висновку експерта за результатами судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № ОС-396 від 30 квітня 2021 року).

25 квітня 2023 року до суду надійшов висновок експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи № 699 від 24 квітня 2023 року, яким визначено вартість зазначених робіт в розмірі 15 409 грн 00 к.

17 травня 2023 року ОСОБА_9 подала до суду висновок експерта за результатами проведеної судової будівельно-технічної експертизи № 701 від 24 квітня 2023 року, яким визначено вартість ремонтно-будівельних робіт для проведення перепланування та переобладнання по варіанту відповідача за первісним позовом ОСОБА_2 (варіант 3 висновку експерта за результатами додаткової судової оціночно-будівельної, будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № ОС-434 від 28 червня 2022 року) в розмірі 22 771 грн 00 к.

18 липня 2023 року ОСОБА_2 подала до суду проєкту пропозицію влаштування вхідної групи за адресою: АДРЕСА_2 , виконану ФОП ОСОБА_8 , яка, за твердженням експерта ОСОБА_10 , не відповідає п`ятому варіанту встановлення порядку користування спірною земельною ділянкою до третього варіанта виділу в натурі 33/100 та 33/100 часток житлового будинку (висновок експерта № ОС-434 додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 28 червня 2022 року).

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом (частини перша, третя, четверта, пункт 4 частини п`ятої статті 12 ЦПК України).

Розумність строків розгляду справи судом визначено серед основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 10 частини третьої статті 2 ЦПК України).

У статті 13 ЦПК України розкривається зміст принципу диспозитивності цивільного судочинства. Зокрема, згідно з частинами першою - третьою цієї статті суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно з частинами першою, другою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема висновками експертів.

Частиною другою статті 77 ЦПК України установлено, що предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За змістом цих норм сторони у цивільному процесі є вільними у виборі засобів доказування, в тому числі шляхом проведення відповідного експертного дослідження, якщо інше не встановлено законом, а суд зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяти їм у реалізації цього права.

Разом з тим право на подання доказів у справі не є необмеженим. Таке обмеження узгоджується із принципом розгляду цивільних справ продовж розумного строку та обов`язком учасника справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (пункт 2 частини другої статті 43 ЦПК України).

Так згідно з частинами другою - п`ятою статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України «Про судову експертизу»).

Частиною першою статті 103 ЦПК України установлено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

При цьому судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до частини першої статті 113 ЦПК України якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Згідно з пунктом 1.2.13 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» від 08 жовтня 1998 року № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою, зокрема, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у справі може бути призначена додаткова експертиза - у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним.

Таким чином додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо.

Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання.

Висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер.

Водночас в ухвалі про призначення додаткової експертизи необхідно чітко зазначити, які саме висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Така судова експертиза може призначатись як з ініціативи суду, так і за клопотанням учасників судового процесу, а її проведення може бути доручено тому ж або іншому експерту.

Якщо необхідно здійснити дослідження нових об`єктів або з інших обставин справи, призначається нова, а не повторна експертиза. Подібний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 25 серпня 2021 року у справі № 920/639/17).

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (частина перша статті 95 ЦПК України).

Як видно зі змісту оскаржуваної ухвали суду першої інстанції підставою для призначення додаткової експертизи були не неповнота або неясність висновку експерта № ОС-434 додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи від 28 червня 2022 року, а нові обставини, зокрема проєктна пропозиція влаштування вхідної групи за адресою: АДРЕСА_2 , виконана ФОП ОСОБА_8 , яка не відповідала жодному із запропонованих висновками експертів варіантів установлення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками (новий письмовий доказ). Жодних обґрунтувань неможливості влаштування вхідної групи відповідно до запропонованих висновками експерта варіантів виділу приміщень житлового будинку, а також варіантів встановлення порядку користування земельною ділянкою ні клопотання відповідачки - позивачки ОСОБА_2 , ні, відповідно, ухвала суду першої інстанції не містять. Так само не обґрунтовано ОСОБА_2 неможливості виготовлення проєктної пропозиції влаштування вхідної групи до призначення судом додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи ухвалою від 30 липня 2021 року задля її врахування у висновку експерта.

Таким чином ухвала суду першої інстанції, як така, що постановлена з порушенням норм процесуального закону, без повного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення питання про призначення у справі додаткової судової земельно-технічної експертизи, підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 367, 369, 374, 381 - 383 ЦПК України апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу представниці ОСОБА_1 - адвоката Федик Ю. Ю. задовольнити.

Ухвалу Вінницького міського суду Вінницької області від 14 листопада 2023 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і касаційному оскарженню не підлягає.

(Повний текст судового рішення виготовлено 04 січня 2024 року).

Головуючий О. С. Панасюк

Судді: М. В. Матківська

Т. М. Шемета