Справа № 128/99/24
УХВАЛА

11 січня 2024 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Шевчук Л.П., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання права власності в порядку поділу майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» надіслав до Вінницького районного суду позов до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, в позовних вимогах якого просив: поділити в натурі нерухоме майно, що є об`єктом права спільної сумісної власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ; визнати за ним право власності на 1/2 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами в АДРЕСА_1 ; визнати за ним право власності на 1/2 частину земельної ділянки з кадастровим номером :03:003:0006, площею 0,11 га, цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 ; припинити право спільної сумісної власності на житловий будинок та земельну ділянку, які розташовані в АДРЕСА_1 .

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивачем у позовній заяві зазначається, що у період перебування у шлюбі з 05.02.2004 по 18.02.2022, який за розірвано рішенням Вінницького районного суду, ними було придбано спірну земельну ділянку, на які побудовано спірний житловий будинок, право власності на який зареєстровано за відповідачкою. Однак позивачем у позовній заяві не викладається за яких обставин та джерела придбання даної земельної ділянки, не зазначено відповідних доказів тому, не викладено обставин та не зазначено доказів за ким зареєстровано право власності на земельну ділянку, а обмежується лише загальним формулюванням, що майно придбано під час шлюбу. Щодо спірного будинку, то також не викладено обставин та не зазначено доказів участі сторін у його будівництві.

Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Окрім того, прохальна частина позову містить клопотання про отримання інформації з відкритих реєстрів щодо спірного нерухомого майна, яку суд розцінює як клопотання про витребування доказів. З цього приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Згідно ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Таким чином, враховуючи, що клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів не відповідає вимогам ст.ст. 83, 84 ЦПК України, суд доходить висновку, що воно не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до ч. 1, пп. 1, 2 п. 1 ч. 2 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» визначено, що з 01 січня 2024 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 3028,00 грн..

Тобто, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подані фізичною особою становить від 1211,20 грн. до 15140,00 грн., а немайнового 1211,20 грн..

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачем до матеріалів позову долучено квитанцію про сплату судового збору №0.0..1 від 28.12.2023, згідно якої сплачено судовий збір в сумі 1073,00 грн., а недоплачену суму судового збору суд зможе стягнути після проведення відповідної експертизи щодо вартості спірного нерухомого майна.

Як встановлено судом, позивач ОСОБА_1 направив даний позов до суду засобами поштового зв`язку АТ «Укрпошта» та при відстеження даного поштового відправлення за трек кодом встановлено, що воно подано до відділення АТ «Укрпошта» 02.01.2024, тобто в період часу коли діяли вже нові ставки судового збору.

Позивачем ОСОБА_1 заявлено одночасно дві позовні вимоги немайнового характеру та дві позовні вимоги майнового характеру, проте судовий збір сплачено лише за одну вимогу, та й у не повному розмірі.

Відповідно до п.п. 9, 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Частиною 2 статті 176 ЦПК України та частиною 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Оскільки позивач в позові посилається на те, що на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, виходячи з наведеного вище, предмету позову, а саме спірним майном є 1/2 частка житлового будинку, загальною площею 160,6 кв.м з господарськими будівлями та спорудами, 1/2 частка земельної ділянки загальною площею 0,11 га, суд попередньо визначає розмір судового збору за вимогами майнового характеру, який необхідно сплатити позивачу в сумі 15140,00 грн.

Відповідно до частини першої та другої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, судом визначається спосіб усунення недоліків подання позовної заяви із відповідною кількістю копій по кількості відповідачів у новій редакції із усуненням зазначених вище недоліків; подання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, а саме за вимогами майнового характеру в сумі 15140,00 грн., за кожну із вимог немайнового характеру в сумі 1211,20 грн. із врахуванням сплаченої суми судового збору (1073,60 грн.), які слід сплатити на рахунок Вінницького районного суду Вінницької області (реквізити для сплати судового збору: Отримувач: ГУК у Вінн.обл./Вінницьк.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37979858, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.) Рахунок: UA0002071, Код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Дані недоліки мають бути усунуті у п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо, позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175-177, 185, 260, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, визнання права власності в порядку поділу майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків тривалістю п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів.

В решті - ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.П. Шевчук