Провадження № 2-з/359/157/2023
УХВАЛА

про відмову у вжитті заходів забезпечення позову

01 січня 2024 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Муранова-Лесів І.В., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП» про забезпечення позову,-

встановив:

28.12.2023 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ТОВ «ФК «АСАП» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа : приватний нотаріус Бориспільського міського нотаріального округу Київської області Хміль Т.М., з проханням :

- визнати недійсним Договір дарування квартири, посвідчений 25 серпня 2010 року Хміль Т.М., приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області, за реєстровим № 3350;

- визнати недійсним Договір купівлі-продажу квартири, посвідчений 09 квітня 2013 року Хміль Т.М., приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області, за реєстровим № 572;

- визнати недійсним Договір купівлі-продажу квартири, посвідчений 06 липня 2016 року Хміль Т.М., приватним нотаріусом Бориспільського міського нотаріального округу Київської області, за реєстровим № 1393.

Одночасно до позовної заяви додано заяву про забезпечення позову, з проханням : вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно, а саме : квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Подану заяву обґрунтовано тим, що 08.07.2008 між ВАТ КБ «Надра», правонаступником якого є ПАТ «КБ «Надра» та ОСОБА_1 укладено Кредитний договір № 322/П/27/2008-840 відповідно до умов якого Банком надано Позичальнику кредитні кошти у сумі 176 814,00 дол. США зі сплатою 14,49 % річних строком 07.07.2026.

У забезпечення виконання зобов`язання за Кредитним договором між Банком та ОСОБА_3 укладено Договір поруки від 08.07.2008, та між Банком і ОСОБА_5 укладено Договір поруки від 08.07.2008.|

Також між Банком та ОСОБА_1 було укладено Договір іпотеки, посвідчений 08.07.2008, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчуком С.П. за реєстровим № 6595, за умовами якого Іпотекодавець з метою забезпечення виконання своїх зобов`язань, що витікає із Кредитного договору, передає в іпотеку, а Іпотекодержатель приймає в іпотеку предмет іпотеки, а саме: земельну ділянку площею 0,0990 га, кадастровий номер якої :04:002:0068, цільове призначення - для ведення садівництва, що розташована на території с/т «Луговий» Української міської ради Обухівського району Київської області. /

Крім того заявник зазначає, що у зв`язку з невиконанням позичальником умов Кредитного договору ПАТ «КБ «НАДРА» звернулося до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 пре стягнення заборгованості за Кредитним договором.Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 20.08.2010 у справі № 2-10889/10 позов ПАТ «КБ «НАДРА» задоволено - стягнуто із ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та стягнуто солідарно на користь ВАТ КБ «НАДРА» суму боргу за Кредитним договором № 332/П/27/2008 840 від 08.07.2008 в розмірі 173 189,50 доларів США, що в еквіваленті по курсу НБ) становить1 383 784,11 грн., заборгованість по несплаченим відсоткам в розмірі 31 288,16 доларів США, що в еквіваленті по курсу НБУ становить 249 992,39 грн., пені за прострочення сплати кредиту в розмірі 3 922,68 доларів США, що в еквіваленті по курсу НБУ становить 31 342,22 грн., а також понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 700 грн. та витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи у розмірі 120,00 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27.04.2023 у справі № 761/8099/23 замінено сторону стягувача ПАТ «КБ «НАДРА» на його правонаступника - ТОВ «ФК «АСАП», у виконавчих провадженнях з примусового виконання вищезазначеного рішення суду. |

Крім того зазначено, що ТОВ «ФК «АСАП» через свого представника 25.08.2023 було ознайомлене з матеріалами виконавчого провадження № 36831089, внаслідок чого останньому стало відомо, що квартира за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала Позичальнику (Відповідачу 1) та Поручителю 1 (Відповідачу 3) на праві приватної власності (спільної сумісної власності) та виступала в якості іншого нерухомого майна боржника, у подальшому неодноразово була відчужена договором дарування та договором купівлі-продажу.

Вивченням поданої заяви про забезпечення позову встановлено, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.ч.1,2 ст. 149 ЦПК Україні суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов може бути забезпечено накладення арешту на майно.

В силу вимог ч.3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) з урахуванням доказів, наданих стороною для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема у тому, що між сторонами дійсно виник спір, існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позовних вимог, з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також співмірність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, що звернулася з таким клопотанням, заявленим позовним вимогам.

Відповідна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18, провадження № 14-729цс19.

Під час оцінки зазначеної співмірності, необхідно враховувати безпосередній зв`язок заяви про забезпечення позову з предметом позову, співвідношення заявленій вимозі, необхідність вжиття забезпечувальних заходів їхній меті.

Обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер(такі висновки наведені в постанові КЦС ВВС у справі №524/188/18).

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

Відповідні правові висновки наведені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 вересня 2020 року № 753/22860/17, провадження № 14-88цс20).

Верховний Суд у постанові від 27 квітня 2021 року у справі № 638/20248/19, провадження №61-11744св20, за позовом про визнання договорів купівлі-продажу та іпотеки недійсними дійшов висновку, що предметом позову у справі є позовні вимоги немайнового характеру, забезпечення позову не є співмірними із заявленими позовними вимогами у справі. У разі задоволення позову рішення суду не підлягатимуть примусовому виконанню, а тому суди помилково вважали, що незабезпечення позову в обраний спосіб ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду.

Подібні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 лютого 2021 року у справі № 755/5333/20, провадження № 61-17180св20, від 01 листопада 2021 року у справі № 766/22071/18, провадження № 61-7591св19,

ТОВ «ФК «АСАП» звернулося до суду з позовом немайнового характеру, про що позивачем зазначено в позовній заяві. Позовних вимог, пов`язаних з наслідками недійсності оспорюваних правочинів, позивач не заявив.

Крім того, звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, належних і допустимих доказів того, що зазначена в заяві про забезпечення позову квартира належить відповідачам, заявник не наддав.

З урахуванням викладеного, суддя дійшла висновку, що подана заява задоволенню не підлягає, оскільки заявником не обґрунтовано та не доведено, що метою вжиття заходів забезпечення позову є забезпечення належного виконання рішення, оскільки задоволення позову немайнового характеру не підлягатиме примусовому виконанню, а тому, неможливо погодитися, що незабезпечення позову в обраний спосіб ускладнить чи унеможливить виконання рішення суду, а також зважаючи на відсутність належних і допустимих даних про фактичну належність квартири одному з відповідачів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.149-153ЦПК України, суддя

ухвалив:

В задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «АСАП» про забезпечення позову відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду, або через Бориспільський міськрайонний протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Суддя І. В. Муранова-Лесів