У х в а л а

5 січня 2024 року

м. Київ

Справа № 755/4429/22

Провадження № 61-17782ск23

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржник), якого представляє адвокат Антонюк Ігор Володимирович (далі - адвокат) на рішення Дніпропетровського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 7 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до скаржника про поділ майна подружжя та

в с т а н о в и в :

1. 8 грудня 2023 року скаржник через адвоката подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просив скасувати рішення Дніпропетровського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 7 листопада 2023 року, постановити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

2. Верховний Суд вважає, що касаційну скаргу необхідно залишити без руху.

3. За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX) у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

3.1. 18 жовтня 2023 року Закон № 3200-IX введений в дію. Згідно з цим Законом парламент вніс зміни до процесуальних кодексів щодо обов`язкової реєстрації та використання вказаних електронних кабінетів.

3.2. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абзаци перший і другий частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

3.3. З огляду на вказане адвокат зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

3.4. Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви (абзац третій частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

3.5. За змістом цього припису про неможливість зареєструвати електронний кабінет через релігійні переконання адвокат має повідомити одночасно з поданням касаційної скарги з наведенням мотивів такої неможливості в окремій письмовій заяві.

3.6. Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

3.7. Адвокат у касаційній скарзі всупереч пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України про наявність або відсутність у нього електронного кабінету не зазначив. Заяву про неможливість його зареєструвати не подав. Від обов`язку зазначити у касаційній скарзі відомості про наявність або відсутність електронного кабінету не звільнений, бо подав цю скаргу поштою.

4. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (пункт 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

4.1. До касаційної скарги, поданої через пошту, долучені ордер, копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, посвідчення скаржника, а також довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією. Тоді як до копії касаційної скарги, призначеної для позивачки, долучені лише копії посвідчення скаржника та довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією, тобто не всіх документів, зазначених у переліку додатків.

4.2. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу (частина п`ята статті 95 ЦПК України).

4.3. У касаційній скарзі відсутня інформація про наявність в адвоката, скаржника чи іншої особи оригіналів довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією та відповідного посвідчення, копії яких додані до вказаної скарги.

5. За змістом пункту 8 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинна бути зазначена дата отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується. До касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності (пункт 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

5.1. У касаційній скарзі відсутня інформація про дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується, як і про наявність доказів, що підтверджують таку дату.

6. У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу (частина друга статті 393 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

7. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (частина перша статті 185 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

8. Оскільки скаржник подав касаційну скаргу з порушенням низки вимог статті 392 ЦПК України, є підстави для залишення касаційної скарги без руху.

9. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу (абзац другий частини другої статті 185 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

9.1. Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами (абзац четвертий частини сьомої статті 43 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

9.2. З огляду на припис абзацу першого частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX адвокат має зареєструвати електронний кабінет, після чого матиме можливість, зокрема, знайомитися з матеріалами справи через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

10. Якщо касаційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору (частина п`ята статті 392 ЦПК України).

10.1. У касаційній скарзі є інформація про те, що скаржник звільнений від сплати судового збору як особа з інвалідністю ІІІ групи, який має право на пільги, встановлені для ветеранів війни.

10.2. Від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи (пункт 8 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір»).

10.3. Згідно з доданими до касаційної скарги копіями довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією та відповідного посвідчення встановлена скаржникові довічно ІІІ група інвалідності має підставою поранення, контузію, захворювання, пов`язані з виконанням обов`язків військової служби у складі миротворчих сил ООН.

10.4. Обгрунтування того, до якої саме групи осіб, прирівняних до осіб з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, належить скаржник, у касаційній скарзі відсутнє.

10.5. Ветерани війни та члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України отримують безоплатну правничу допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом таких питань (частина друга статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни та гарантії їх соціального захисту»).

10.6. За змістом касаційної скарги вона стосується справи, в якій скаржник є відповідачем за вимогами про визнання садового будинку об`єктом спільної сумісної власності подружжя та визнання за сторонами права власності на половину частки у праві власності на цей будинок.

10.7. Суд роз`яснює скаржнику, що у разі відсутності підстав для звільнення від сплати судового збору на підставах, визначених у частині першій статті 5 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може за правилами частин першої та другої статті 8 цього Закону за клопотанням скаржника відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (див. також ухвалу Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 2 листопада 2018 року у справі № 2-95/12 (№ у ЄДРСР 77653922)).

11. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України).

11.1. Для усунення у тексті касаційної скарги недоліків, вказаних у цій ухвалі, Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення скаржникові чи адвокатові. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржникові.

Керуючись статтями 14, 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 , від імені якого діє адвокат Антонюк Ігор Володимирович, на рішення Дніпропетровського районного суду міста Києва від 25 липня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 7 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима