Провадження №2/359/1149/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2024 року м.Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Чирка С.С., розглянувши матеріали позовної заяви Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа Вороньківська сільська територіальна громада Бориспільського району Київської області про відшкодування шкоди

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року позивач звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області із заявою про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, виконання і відтворення водних біоресурсів та просять стягнути з відповідача майнову шкоду в розмірі 1581,00 грн. та судові витрати у розмірі 2684,00 грн.

Дослідивши документи додані до позовної заяви, приходжу до висновку, що вона не відповідає вимогам 175 ЦПК України.

Відповідно до пункту 2 частини третьої 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу (частина п`ята статті 14 ЦПК України).

Відповідно до ч.6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Як вбачається із заяви, її підписано та подано до суду Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області, при цьому у заяві відсутні відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

За змістом ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Абзацом 2 п.26 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за №10, з урахуванням внесених змін і доповнень від 25 вересня 2015 року передбачено, що відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Перевірку зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України реалізовано за допомогою комп`ютерної програми документообігу загальних судів "Д-3". Дані, щодо підтвердження сплати (повернення) судового збору надходять в автоматичному режимі до "Д-3", при цьому виконується автоматичне поєднання записів про сплату (повернення) судового збору, які зазначаються в картці справи, з записами підтверджень про оплату (повернення) судового збору, які надійшли з Державної казначейської служби України.

Однак після проведення відповідної перевірки, судом встановлено, що судовий збір по платіжній інструкції №468 від 03.11.2023 року, не вважається зарахованим на казначейський рахунок.

Отже, станом на момент винесення цієї ухвали відсутнє підтвердження про зарахування зазначеної вище суми судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.

Стороні позивача слід надати докази на підтвердження того, що ним сплачено судовий збір саме по цивільній справі 359/12675/23 із зарахуванням коштів до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно п. 9 ст. 185 ЦПК України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

В зв`язку з цим суд вважає, що подану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа Вороньківська сільська територіальна громада Бориспільського району Київської області про відшкодування шкоди- залишити без руху.

Надати позивачу термін 5 днів з дня отримання ухвали для усунення вказаних недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.С.Чирка