Справа № 523/63/24
Провадження №2-о/523/19/24
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

"05" січня 2024 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Кремер І.О., розглянувши матеріали заяви представника заявника Драгун Ангеліни Святославівни в інтересах ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб - власника Телеграм - каналу «ТРУХА КИЇВ», власника Телеграм - каналу «Київ Оперативний», ОСОБА_2 про встановлення факту недостовірної інформації, -

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника Драгун А.С. в інтересах ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб - власника Телеграм - каналу «ТРУХА КИЇВ», власника Телеграм - каналу «Київ Оперативний», ОСОБА_2 , звернулася до суду в порядку окремого провадження із заявою про встановлення факту недостовірної інформації.

Вивчивши матеріали заяви, суддя доходить висновку, що така підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає справи в порядку окремого провадження про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Відповідно до абзацу першого п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту.

18.10.2023 року набув чинності Закон України від 29.06.2023 року № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами».

Так, згідно приписів п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За змістом ч. 7 ст. 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

З обставин справи вбачається, що представництво заявника ОСОБА_1 за пред`явленою заявою здійснюється фаховим адвокатом Драгун А.С., тобто особою, яка зобов`язана зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 за №1845/0/15-21 засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету (п. 42).

Пунктами 5.4-1, 5.5 вказаного Положення передбачено, що Електронний кабінет - персональний кабінет (вебсервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) ЄСІТС, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів ЄСІТС або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу.

Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Ідентифікаційні дані особи - для юридичних осіб: ідентифікаційний код юридичної особи (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України, - код в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України); для фізичних осіб - підприємців: реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП), для адвокатів - номер та дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; для фізичних осіб: унікальний номер запису в Єдиному державному демографічному реєстрі (далі - УНЗР), реєстраційний номер облікової картки платника податків (далі - РНОКПП) або номер і серія паспорта. Для фізичних осіб - громадян України номер і серія паспорта є ідентифікаційними даними виключно за відсутності у такої фізичної особи РНОКПП або УНЗР.

Із викладеного вбачається, що перевірка наявності в особи зареєстрованого в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі, враховуючи технічний функціонал, можлива за наявності інформації про РНОКПП відповідної особи.

Між тим, подана заява не містить жодних відомостей про наявність у адвоката електронного кабінету, як і не містить відомостей про РНОКПП адвоката, що виключає можливість суду самостійно перевірити факт реєстрації електронного кабінету адвокатом.

Враховуючи викладене, представнику заявника Драгун А.С., котра являється адвокатом, необхідно зареєструвати в обов`язковому порядку електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, про що необхідно вказати у заяві чи окремому документі та надати відповідне підтвердження до суду. Також надати відомості щодо наявності чи відсутності у інших учасників справи електронного кабінету.

Разом із цим, суддя звертає увагу, що за наявності у адвоката зареєстрованого електронного кабінету йому необхідно повідомити РНОКПП для забезпечення перевірки судом відповідних обставин та подальшого здійснення обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу.

Згідно пунктів 12, 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 лютого 2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» судам роз`яснено, що належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві.

Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайта - вільним, належним відповідачем є власник веб-сайта, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації.

Відповідно до абз. 3 ч. 4 ст. 277 ЦК судовий захист гідності, честі та ділової репутації внаслідок поширення про особу недостовірної інформації не виключається і в разі, якщо особа, яка поширила таку інформацію, невідома (наприклад, при направленні анонімних або псевдонімних листів чи звернень, смерті фізичної особи чи ліквідації юридичної особи, поширення інформації в мережі Інтернет особою, яку неможливо ідентифікувати, тощо). У такому випадку суд вправі за заявою заінтересованої особи встановити факт неправдивості цієї інформації та спростувати її в порядку окремого провадження. Така заява розглядається за правилами, визначеними розділом IV ЦПК.

Телеграм (Telegram) - це багатоплатформовий клауд-месенджер з функціями VoIP для смартфонів, планшетів та персональних комп`ютерів, який дозволяє обмінюватися текстовими, голосовими та відеоповідомленнями, наліпками та фотографіями, файлами багатьох форматів. Також він має функції відео- і аудіодзвінків, організації відеконференцій у групах і каналах.

Чинне законодавство не містить таких понять, як «месенджер» чи «телеграм-канал».

Для користування месенджером «Telegram» особа повинна завантажити застосунок. При цьому в процесі завантаження необхідним є доступ до мережі Інтернет, а для реєстрації у месенджері необхідно вказувати мобільний номер телефону.

Однією з функцій месенджеру «Telegram» є створення телеграм - каналу, на якому власник телеграм-каналу та/або адміністратор, якому власником надано відповідні права на керування каналом, мають можливість розміщувати та видаляти інформацію, відео, фото тощо.

Отже, технічна можливість розміщення інформації на телеграм-каналі «Труха Київ» є у його власника та/або адміністратора; у свою чергу, підписники каналу позбавлені технічної можливості розміщувати інформацію на відповідному телеграм-каналі.

До матеріалів заяви представником заявника було додано доказ звернення 12.12.2023 року із адвокатським запитом до Консорціуму «Український центр номерів та адрес» з метою встановлення власників телеграм - каналів «Київ Оперативний» та «ТРУХА КИЇВ».

Обґрунтовуючи підстави звернення із вказаною заявою в порядку окремого провадження, представник заявника зазначає про те, що встановити достовірних даних про власників Телеграм - каналів не має змоги, через те, що відповідь на адвокатський запит не надійшла.

Із наявного в матеріалах справи адвокатського запиту від 12.12.2023 року вбачається, що такий було скеровано засобами поштового зв`язку на адресу місцезнаходження Консорціуму «Український центр номерів та адрес» (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 31/34, 704 БЦ Інком) та електронними засобами на електронну пошту адресата ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ).

У матеріалах справи наявний скріншот із електронної пошти представника заявника, яка підтверджує факт відправлення адвокатського запиту засобами електронної пошти.

Однак, суддя зазначає, що матеріали заяви не містять доказу отримання Консорціумом «Український центр номерів та адрес» вказаного електронного листа, а також доказу про те, що офіційною електронною поштою даної установи є електронна адреса: ІНФОРМАЦІЯ_2

Окрім того, до заяви не було доказу отримання Консорціумом «Український центр номерів та адрес» адвокатського запиту засобами поштового зв`язку на місцем знаходження даної установи, зазначеної у адвокатському запиті.

Окрім того, суддя зазначає, що згідно загальнодоступних відкритих даних вбачається, що зареєстрованим місцем знаходження Консорціуму «Український центр номерів та адрес» є адреса: 01025, м. Київ, вул. Володимирська, 10.

А тому, суддя зазначає, що представником заявника, на порушення вищезазначених норм права, не надано підтвердження того, що ідентифікувати особу власника/адміністратора телеграм-каналів «ТРУХА КИЇВ» та «Київ Оперативний» є неможливим та, як наслідок, справа повинна розглядатись в порядку окремого провадження.

Згідно приписів ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою: 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У поданій заяві представником заявника зазначено про те, що до такої заяви додається Квитанція про сплату судового збору.

Однак, під час дослідження матеріалів справи суддею було виявлено відсутність відповідної квитанції про сплату судового збору, про що Суворовським районним судом м. Одеси було складено відповідний Акт від 02.01.2024 року.

Таким чином, заявник повинен сплатити судовий збір у розмірі 536,80 грн. за реквізитами для сплати судового збору до Суворовського районного суду м. Одеси (https://sv.od.court.gov.ua/sud1527/gromadyanam/tax/).

З огляду на те, що виявлені суддею недоліки унеможливлюють відкриття провадження та проведення розгляду вказаної справи, суддя приходить до переконання, що дану заяву слід залишити без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, суддя приходить до висновку, що дану заяву слід залишити без руху, а представнику заявника надати строк, протягом якого він повинен усунути вказані недоліки.

Керуючись ст. ст. 175-177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву заяви представника заявника Драгун Ангеліни Святославівни в інтересах ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб - власника Телеграм - каналу «ТРУХА КИЇВ», власника Телегра - каналу «Київ Оперативний», ОСОБА_2 про встановлення факту недостовірної інформації - залишити без руху.

Роз`яснити заявнику та представнику заявника про необхідність усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків у строк, який не перевищує п`яти днів з дня вручення йому копії ухвали про залишення заяви без руху та попередити, що в противному разі заява буде рахуватись неподаною та повернута.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Суворовського

районного суду м. Одеси: І.О. Кремер