№ провадження 8/646/1/2024
Справа № 646/1246/22
У Х В А Л А

05 січня 2024 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Янцовська Т.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05.04.2023 р. у справі № 646/1246/22 за позовом ОСОБА_1 до АТ «Харківгаз» про визнання дій неправомірними, відновлення газопостачання та стягнення моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

04.01.2024 р. позивач звернувся до суду з заявою про перегляд та скасування рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05.04.2023 р., задоволення його позовних вимог.

Перевіривши матеріали заяви, суддя приходить до наступного.

Статтею 44 ЦПК України на сторони покладено обов`язок добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства.

Відповідно до частини 1 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Конвенція 1950 року, ратифікована Законом від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Крім цього, також ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У підпункті «а» п. 3 ст. 35 Конвенції визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.

Відповідно до положення п. 4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

У розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп. «а» п. 3 ст. 35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст. 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

У свою чергу аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа № 199/6713/14-ц, справа № 9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Загальними вимогами до мови документа є ясність викладу, точність опису, свобода від суперечностей, переконливість, лаконічність, етикет ділових паперів та мовний етикет.

Заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства.

Вищезазначені висновки Суду узгоджуються з практикою Верховного Суду, зокрема, в ухвалі від 30 червня 2021 року (пров. №51-3122ск21), від 29.07.2023 р. у справі №264/6844/20.

Заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами подана з використанням образливих висловлювань та виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що констатується як зловживання правом на подання заяви, скарги і свідчить про очевидну неповагу до честі, гідності судді і суперечить основним засадам та принципам цивільного процесуального судочинства та його завданню.

Відповідно до ч. 3 ст. 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи вищенаведене, судом визнається зловживанням процесуальними правами позивачем ОСОБА_1 , а тому наявні підстави для повернення позовної заяви позивачу.

На підставі викладеного та керуючись ст. 44 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 05.04.2023 р. у справі № 646/1246/22 за позовом ОСОБА_1 до АТ «Харківгаз» про визнання дій неправомірними, відновлення газопостачання та стягнення моральної шкоди повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її постановлення.

Суддя: Т.М. Янцовська