Провадження № 2/638/160/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2024 року Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Штих Т. В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Дзержинського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України 10.01.2024 року суддею за допомогою підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» сформовано запит до ЄДДР щодо встановлення зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) ОСОБА_2 .

10 січня 2024 року суддею одержано відповідь з ЄДДР за № 400623.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку про те, що означені матеріали слід передати на розгляд до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області, виходячи з наступного.

Позивач, обґрунтовуючи підстави звернення з даним позовом до Дзержинського районного суду м. Харкова, посилається на ч. 1 ст. 27 ЦПК України, вказує, що відповідач має фактичне місце проживання, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , однак на підтвердження цього не надано жодного доказу.

Відповідно до ч.2 ст.28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Із позовної заяви вбачається, що сторони від шлюбу малолітніх та неповнолітніх дітей не мають, доказів на підтвердження того, що за станом здоров`я чи з інших поважних причин позивач не може виїхати до місця проживання відповідача, позивачем не надано, за таких обставин позовна заява повинна розглядатись за загальними правилами підсудності.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Як вбачається зі змісту відповіді з ЄДДР № 400623 від 10.01.2024 року відповідач ОСОБА_2 має зареєстроване у встановленому законом порядку місця проживання (перебування) за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до адміністративно територіального поділу АДРЕСА_3 , відноситься до території, на яку поширюється юрисдикція Калинінського районного суду міста Горлівки.

Законом України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції» та розпорядженням Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи № 2710/38-14 від 02.09.2014 року «Про визначення територіальної підсудності справ» визначено територіальну підсудність судових справ Калинінського районного суду міста Горлівки за Слов`янським міськрайонним судом Донецької області.

З огляду вищевикладеного, враховуючи положення Закону України «Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв`язку з проведенням антитерористичної операції», Розпорядження Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи № 2710/38-14 від 02.09.2014 року «Про визначення територіальної підсудності справ» вважаю за належне направити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу за підсудністю до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Відповідно до ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Керуючись ст. ст. 27, 32, 259, 261, 268 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - передати за підсудністю на розгляд до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області (84122, Донецька обл., м. Слов`янськ, вул. Добровольського, буд. 2).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, протягом 15 днів з дня вручення їй копії ухвали суду.

Суддя: Т.В. ШТИХ.