Справа №303/6699/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у складі судді Полянчука Б.І., при секретарі Варваринець Н.Я., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду від 21 вересня 2023 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ТОВ «ФК «Ріальто» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів у якій зазначив, що він не отримав позовну заяву з додатками до 21.09.2023, що позбавило його можливості реалізувати своє право на відзив з метою заперечення позовних вимог. Відповідно до ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином., суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), але в матеріалів справи відсутні підтвердження факту належного дворазового повідомлення відповідача про розгляд справи, тому відсутній факт повторної неявки відповідача до суду. Він у судове засідання не з`явився з поважної причини, оскільки не отримував повідомлення про призначення розгляду справи. Про факт винесення відповідного рішення йому стало відомо після відкриття виконавчого провадження, а його копію отримано 18.12.2023. Ухвалюючи рішення суд вважав, що позовні вимоги про стягнення 7000,00 гривень заборгованості за кредитом; 4620,00 гривень заборгованості за нарахованими процентами відповідно до п.1.2 кредитного договору за ставкою 2,2% за кожен день користування кредитом за період з 21.06.2021 по 21.07.2021 (включно); 14000,00 грн. за нарахованими процентами відповідно до п.3.3.кредитного договору за ставкою 4,0% від суми несвоєчасно повернутого кредиту за кожний день прострочення за період з 22.07.2021 по 09.09.2021 (включно) відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України підлягають задоволенню. Водночас згідно правового висновку, викладеного у постанові від 18.03.2020 по справі №902/417/18 Велика Палата Верховного Суду звернула увагу та підтвердила попередні висновки, що нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки, виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Подібні висновки сформульовані, зокрема, в постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справах № 703/2718/16-ц та № 646/14523/15-ц. З огляду на наведені мотиви про компенсаційний характер заходів відповідальності у цивільному праві Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що, виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності, суд за певних умов може зменшити розмір як неустойки, штрафу, так, і процентів річних за час затримки розрахунку відповідно до статті 625 ЦК України, оскільки всі вони спрямовані на відновлення майнової сфери боржника. Отже, з урахуванням конкретних обставин справи, які мають юридичне значення, та, зокрема, зазначених вище критеріїв, суд може зменшити загальний розмір відсотків річних як відповідальності за час прострочення грошового зобов`язання. При цьому, під час розгляду справи та задоволенні відповідного позову, суд не врахував, що стягувані відповідно до розрахунку відсотки у порядку ст. 625 ЦК України всього за 60 днів перевищують суму основного боргу у 2 рази (14000 грн. проти 7000 грн.), що свідчить про занадто високу «міру» відповідальності боржника за такий короткий проміжок часу виходячи з принципів розумності, справедливості та пропорційності. У зв`язку із цим суд безпідставно стягнув відсотки у вказаному розмір, хоча мав можливість їх зменшити. При цьому, відповідач був позбавлений можливості вказати на зазначене у відзиві на позов під час судового розгляду, адже не отримував позовної заяви із додатками. Просив скасувати заочне рішення від 21.09.2023 і призначити справу до нового розгляду в загальному порядку, під час якого врахувати наведені аргументи.

Одночасно із заявою про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 подав клопотання про поновлення строку на перегляд заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду від 21 вересня 2023 року по цивільній справі № 303/6699/23 в якому зазначив, що він не отримував матеріалів позовної заяви з додатками, що позбавило його можливості реалізувати своє право на подання відзиву з метою заперечення позовних вимог. У судове засідання він не з`явився з поважних причин, оскільки повідомлення з приводу призначення розгляду справи також не отримував. Про факт винесення відповідного рішення йому стало відомо після відкриття виконавчого провадження, а копію рішення суду отримав 18.12.2023.

Заявник та його представник у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Представник ТОВ «ФК «Ріальто» у судове засідання не з`явися, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Неявка учасників справи не перешкоджає розгляду заяви, оскільки ч.1 ст. 287 ЦПК України передбачає, що неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами суд приходить до наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач у судове засідання 21.09.2023 не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Копію заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду від 21.09.2023 представник ОСОБА_1 - адвокат Сідун В.М. отримав 18.12.2023, будь-яких інших відомостей про отримання відповідачем копії рішення суду матеріали справи не містять.

Отже, ОСОБА_1 заяву про перегляд заочного рішення подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду, що свідчить про наявність підстав для поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд заочного рішення відповідно до ч. 3 ст. 284 ЦПК України.

Щодо наявності підстав для скасування заочного рішення слід зазначити наступне.

У заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 зазначив, що він не отримував матеріали позовної заяви з додатками.

ТОВ «ФК «Ріальто» звернулось з позовом до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів електронному вигляді за допомогою системи «Електронний суд».

Відповідно ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Згідно до ч.1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

У разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

При подачі позовної заяви ТОВ «ФК «Ріальто» надало суду докази надсилання ОСОБА_1 листом з описом вкладення позовної заяви з додатками як це передбачено ЦПК України, тому у суду відсутні підстави вважати, що відповідач не отримав надіслані йому позивачем документи.

Крім того, судом встановлено, що відповідачу було відомо про знаходження в провадженні суду справи за позовом ТОВ «ФК «Ріальто» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, що підтверджується заявою його представника - адвоката Баняса В.В від 11.08.2023, а також рекомендованим повідомленням про вручення судової повістки 01.09.2023, але ОСОБА_1 не скористався наданим йому правом на ознайомлення з матеріалами справи та виготовлення копії позовної заяви з додатками.

Також у заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 посилався на його неявку в судове засідання, оскільки він не отримував повідомлення з приводу призначення розгляду справи.

Відповідно ч.3 ст. 128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Відповідно до п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

З відповіді Відділу «Центр надання адміністративних послуг» Мукачівської міської ради від 25.07.2023 наданою суду на виконання вимог ч.6 ст. 187 ЦПК України вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи вбачається, що копія ухвали про відкриття провадження, та судові повістки ОСОБА_1 направлялись судом на адресу зареєстрованого місця проживання останнього.

Про отримання відповідачем копії ухвали про відкриття провадження по справі та судових повісток свідчать наявні у матеріалах справи повідомлення про вручення поштових відправлень.

Також про обізнаність відповідача щодо знаходження в провадженні суду цивільної справи свідчить і наявна у матеріалах справи заява адвоката Баняс В.В., який представляв інтереси ОСОБА_1 про ознайомлення із матеріалами справи від 11.08.2023.

Таким чином, судом встановлено, що заявник належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, але в судове засідання не з`явився та не повідомив суд про причини неявки без поважних причин.

Посилання заявника на відсутність повторної неявки відповідача у судове засідання та як наслідок відсутність підстав для прийняття судом заочного рішення не заслуговують на увагу виходячи із наступного.

Так, умови за наявності яких можливий заочний розгляд справи визначено у ст. 280 ЦПК України, яка передбачає, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Таким чином, ст.280 ЦПК України не передбачає такої обов`язкової умови для заочного розгляду справи, як обов`язкова повторна неявка в судове засідання відповідача.

Посилання заявника на ч.4 ст. 223 ЦПК України, яка передбачає, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), суд не може взяти до уваги, оскільки ст.223 ЦПК України врегульовано наслідки неявки в судове засідання учасника справи, а не умови за наявності яких можливий заочний розгляд справи.

Також відповідачем не надано суду докази поважності причин неподання відзиву на позовну заяву.

Заявник посилався на безпідставність стягнення відсотків за неправомірне користування грошовими коштами згідно п.3.3 договору від 21.06.2021 у розмірі 14000, хоча суд мав можливість їх зменшити, оскільки вони перевищують суму основного боргу у два рази (14000 грн. проти 7000 грн.), але суд не може погодитися із зазначеним твердженням виходячи з наступного.

Так, частина 3 ст.551 ЦК України передбачає, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Тобто законодавець передбачає, що розмір неустойки може бути зменшений за наявності двох обов`язкових умов: розмір неустойки значно перевищує розмір збитків, а також наявність інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до розрахунку, який не спростований відповідачем, розмір заборгованості (збитків) складає 11620 грн. (прострочена заборгованість за тілом кредиту - 7000 грн., прострочена заборгованість за процентами - 4620 грн.). Таким чином, розмір неустойки перевищує розмір збитків на 2 380 грн., що неможливо вважати значним перевищенням.

Крім того, позивач не зазначив та не надав суду доказів, які підтверджується інші обставини, які мають істотне значення, які у сукупності з розміром неустойки, яка значно перевищує розмір збитків можуть бути підставою для зменшення розміру неустойки відповідно до ч.3 ст.551 ЦК України.

Таким чином, заявник не зазначив та не надав суду жодний доказ, який має істотне значення для правильного вирішення справи. Замість посилання на конкретні докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи та надання суду цих доказів заявник вдався до переоцінки доказів, які надані позивачем та оцінка яким дана судом при прийнятті рішення по справі.

Слід зауважити, що ч.1 ст.288 ЦПК України передбачає, що заочне рішення підлягає скасуванню тільки, за наявності у сукупності таких умов: неявка відповідача в судове засідання та (або) неповідомлення про причини неявки мало місце з поважних причин; неподання з поважних причин відзиву на позовну заяву; а також докази, на які заявник посилається, мають істотне значення для справи, але наявність зазначених умов заявником не доведено.

Суд вважає, що за таких обставин відсутні підстави для скасування заочного рішення, тому заяву необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 128, 258-261, 280, 284, 287, 288, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Мукачівського міськрайонного суду від 21 вересня 2023 року по цивільній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ріальто» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів залишити без задоволеня.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя