Справа № 504/1471/24
Номер провадження 2/504/1754/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.04.2024смт.Доброслав

Суддя Комінтернівського районного суду Одеської області Вінська Н.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Крижанівської районного сільської ради Лиманського ( Одеського) району Одеської області про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку та усунення перешкод,-

встановив:

До Комінтернівського районного суду Одеської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Крижанівської районного сільської ради Лиманського ( Одеського) району Одеської області про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку та усунення перешкод.

Ознайомившись із поданим позовом суд вважає його таким, що не відповідає вимогам 175 і 177 ЦПК України, з огляду на таке.

Так, відповідно до ч.ч. 5,6 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

Як убачається з позовної заяви ОСОБА_1 предметом позову з яким звернувся останній до суду є визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку

Разом з тим, до позовної заяви не додано оспорюваного державного акту або клопотання про його витребування.

Таким чином, позивачу необхідно надати копію оскаржуваного державного акту та долучити до матеріалів справи інші наявні у позивача докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, або ж заявити клопотання клопотання про витребування доказів з дотриманням вимог, встановлених ст. 84 ЦПК України

Окрім того частиною 3 ст. 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви, проте всупереч наведеним вимогам закону позовна заява не містить:

-на виконання п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

-на виконання п. 6 ч.3 ст. 175 ЦПК відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

-на виконання п. 7 ч.3 ст. 175 ЦПК відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

-на виконання п. 9 ч.3 ст. 175 ЦПК попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні міститися не лише позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до норм чинного ЦПК України, у позовній заяві почергово повинно бути викладено по кожній позовній вимозі: зміст позовної вимоги, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує цю позовну вимогу та зазначення доказів, що її підтверджує, наявність підстав для звільнення від доказування.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Частиною 5 ст. 177 ЦПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 48 ЦПК України «Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава».

Відповідно до ст.53 ЦПК України: Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Однак позивач визначаючи відповідачем Крижанівську сільську раду Одеського району Одеської області не пред`являє до вказаного відповідача жодних вимог прохаючи суд визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку із кадастровим номером :02:002:2985 яка належить ОСОБА_2 . При цьому власника земельної ділянки не залучено до участі у справі взагалі, у будь якому процесуальному статусі.

Інша позовна вимога, щодо усунення перешкод містить абстрактну та неконкретну вимогу про усунення перешкод які унеможливлюють обслуговування майна шляхом забезпечення ОСОБА_2 вільного та безперешкодного проходу та проїзду біля Об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 . без вказівки на те, які саме дії має вчинити або утриматись від вчинення відповідач, щоб усунути відповідні перешкоди.

Знову ж таки заявляючи вимоги про покладення на ОСОБА_2 певного обов`язку позивач не залучає її як сторону у справі, що унеможливить виконання рішення суду у разі його ухвалення.

Відповідно до закріпленої в ст. 13 ЦПК України диспозитивності як основної засади цивільного судочинства суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При цьому, відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» резолютивна частина повинна мати вичерпні, чіткі, безумовні й такі, що випливають зі встановлених фактичних обставин, висновки по суті розглянутих вимог і залежно від характеру справи давати відповіді на інші питання. У ній, зокрема, має бути зазначено конкретні дії, які відповідач повинен вчинити та на чию користь, або інший передбачений законом спосіб захисту порушеного права.

Крім того рішення суду про зобов`язання відповідача вчинити певну дію або утриматись від вчинення певних дій з метою усунення перешкод у користуванні майном підлягає примусовому виконанню відповідно до ст. 63 Закону України «Про виконавче провадження»

За такого, вимога про усунення перешкод у користуванні майном має бути конкретною, що дало б можливість суду визначити межі заявлених вимог, сприяло б ефективному захисту прав позивача, і можливе рішення за результатами розгляду справи було виконуваним.

Згідно з п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Враховуючи те, що визначені недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, суддя приходить до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, суддя вважає за необхідне зазначити, що позивач може усунути вказані недоліки протягом п`яти днів із дня отримання ухвали шляхом направлення на адресу Малиновського районного суду м Одеси нової редакції позовної заяви з урахуванням визначених недоліків з її копіями та копіями документів, що додаються до неї, відповідно для відповідачів.

Керуючись ст.ст. 175, 177, ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, - -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Крижанівської районного сільської ради Лиманського ( Одеського) району Одеської області про визнання недійсним та скасування державного акту на право власності на земельну ділянку та усунення перешкод - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк для виправлення вказаних в описовій частині ухвали недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позову без руху.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною і повернута. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Суддя Вінська Н. В.