Справа № 592/3605/20
Провадження № 2/592/12/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2024 року м.Суми

Ковпаківський районний суд м. Суми в складі:

головуючого - судді Литовченка О.В.,

за участю секретаря судового засідання Подпрятова А.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду м. Суми цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Сумська міська рада, про усунення перешкод у володінні та користуванні об`єктами права власності, -

встановив:

На стадії підготовчого провадження у Ковпаківському районному суду м. Суми перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Сумська міська рада, про усунення перешкод у володінні та користуванні об`єктами права власності.

Ухвалою суду від 25.03.2020 у вказаній справі відкрито загальне позовне провадження призначено підготовче засідання.

19.02.2024 через систему "Електронний суд" до суду надійшла зустрічна позовна заява за підписом представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Грицика Геннадія Олексійовича про усунення перешкод у володінні та користуванні об`єктами права власності.

Згідно поданого зустрічного позову просить поновити строк на подання зустрічної позовної заяви та ухвалити рішення, яким усунути перешкоди у володінні садибою по АДРЕСА_1 шляхом зобов`язання ОСОБА_2 використовувати земельну ділянку :23:016:0013 площею 0,1 га відповідно до технічного звіту по складанню державного акта на право власності на земельну ділянку для будівництва та обслуговування жилого будинку господарських будівель і споруд гр. ОСОБА_2 АДРЕСА_1 . Судові витрати покласти на ОСОБА_2 .

У підготовчому засіданні представник позивача ОСОБА_2 адвокат Нежевело В.В. просила відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви, зокрема, мотивуючи порушенням вимог ст.ст. 43, 49, ст. 193, ст.ст. 175-177 ЦПК України.

Дослідивши матеріали зустрічного позову, вислухавши думк представника позивача, суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви за таких обставин.

Згідно ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 187 ЦПК України передбачено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

У постанові від 20.03.2019 у справі № 910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за умови не лише їх взаємопов`язаності, а й доцільності їх спільного розгляду, взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Згідно з постановами Верховного Суду від 17.05.2021 у справі №910/18778/20, від 22.04.2019 року у справі №914/2236/18, суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 908/1688/20 вказано, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову. Мається на увазі ситуація, коли зустрічний позов об`єктивно є обґрунтованим, пов`язаним з первісним позовом та спільний їх розгляд не тільки є доцільним, а часто і необхідним.

Відповідно до ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Згідно ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

Всупереч вимогам процесуального закону до матеріалів зустрічної позовної заяви не надано відповідного підтвердження направлення учасникам справи матеріалів зустрічного позову, окрім представнику ОСОБА_1 .

Згідно п. 2 ч. 3 ст 175 ЦПК України позовно заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно зустрічної позовної заяви, поданої та підписаної адвокатом Грициком Г.О., відповідачем зазначений ОСОБА_3 , представник відповідача ОСОБА_5 , позивач ОСОБА_2 , представник позивача адвокат Нежевело Валентина Вікторівна.

Тобто представником позивача зазначено сторін у статусі прийняття участі у первісному позові за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: Сумська міська рада, про усунення перешкод у володінні та користуванні об`єктами права власності.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Зустрічна позовна заява представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Грицика Геннадія Олексійовича не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України щодо змісту позовних вимог: фактично не зазначений спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні, не зазначено статус учасників у справі, не додано доказів на підтвердження кожної обставини.

Враховуючи те, що спільний розгляд зустрічної позовної заяви не є доцільним, умови прийняття судом зустрічного позову відсутні, а також це лише сприятиме затягуванню часу вирішення наявного на розгляді суду спору між сторонами, суд прийшов до переконання про відмову у прийнятті зустрічного позову до спільного розгляду разом з первісним позовом.

Беручи до уваги те, що вирішення питання про прийняття в провадження зустрічного позову є правом суду, суд приходить до висновку про необхідність відмови у прийнятті зустрічної позовної заяви, однак, це не позбавляє останньої права звернутись до суду із зазначеним позовом в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 193, 194, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

Відмовити у прийнятті зустрічної позовної заяви поданої представником відповідача ОСОБА_3 адвокатом Грициком Геннадієм Олексійовичем про усунення перешкод у володінні та користуванні об`єктами права власності.

Роз`яснити позивачу за зустрічним позовом право звернутися з вказаним позовом у загальному порядку.

Зустрічну позовну заяву разом із доданими матеріалами повернути представнику відповідача ОСОБА_3 адвокату Грицику Геннадію Олексійовичу.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.В. Литовченко