Справа № 182/7358/23
Провадження № 2/0182/158/2024
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

21.03.2024 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого-судді Кобеляцької-Шаховал І.О.

секретар Іванова Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Нікополі цивільну справу за позовом адвоката Авраменка Артема Вікторовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Першотравневської сільради, третя особа приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Апальков Євген Вікторович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов позов адвоката Авраменка Артема Вікторовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Першотравневської сільради, третя особа приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Апальков Євген Вікторович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обгрунтування заявлених вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2 , який до дня смерті проживав за адресою: АДРЕСА_1 , та за час свого життя розпорядився належним йому майном, залишивши на ім`я ОСОБА_1 заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Новоіванівської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області Чебурашкіною І.М. 20 серпня 2007 року, за реєстром № 152. Цим заповітом він заповів позиваці житловий будинок з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, яке складається з земельної ділянки, площею 1, 910 гектари, розташованої на території Першотравневської територіальної громади (до об`єднання Новоіванівська сільська рада) Нікопольського району Дніпропетровської області, цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер: :01:002:0242, що належала померлому на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку, серії ЯЕ № 154604 від 18 червня 2007 року; та житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцями після смерті ОСОБА_3 є його діти: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та вона - позивачка по справі. 14 червня 2019 року лише ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Гульбандян Л.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька ОСОБА_2 , однак, отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з тим, що вона не була зареєстрована за однією адресою зі спадкодавцем, та не може вважатися такою, що прийняла спадщину і пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини. 29 жовтня 2021 року позивачка звернулась до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Першотравневської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 січня 2022 року у справі № 182/7394/21 її позовну заяву до Першотравневської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини було задоволено і визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , - терміном на чотири місяці з дня набрання рішення законної сили. Дане рішення набрало законної сили 21 лютого 2022 року і його копію ОСОБА_1 змогла отримати лише 03.05.2022 року, що підтверджується відповідною відміткою на вказаному рішенні. Тобто, позивач мала звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , до 21 червня 2022 року включно. Після отримання засвідченої копії рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 січня 2022 року у справі № 182/7394/21, в травні 2022 року ОСОБА_1 прийшла до офісу приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Гульбандян Людмили Володимирівни, у якої була відкрита спадкова справа № 55/2019 після смерті ОСОБА_2 , але офіс приватного нотаріуса Гульбандян Л.В. був зачинений. Зателефонувавши за контактним номером офісу приватного нотаріуса, їй повідомили, що, у зв`язку із введенням воєнного стану та перебоями в роботі державних реєстрів, нотаріус тимчасово не працює і не може прийняти в неї документи. Позивачу було рекомендовано зателефонувати до офісу приватного нотаріуса Гульбандян Л.В. через деякий час, щоб дізнатись графік роботи нотаріуса та додатково роз`яснено, що під час дії воєнного стану всі строки для прийняття спадщини продовжуються, тому вона строк для подання заяви не пропустить. Починаючи з липня 2022 року, територія Нікопольського району та міста Нікополь перебуває під щоденними обстрілами з боку армії російської федерації, тому позивач, як і значна частина громадян Нікопольського району, була вимушена вжити заходів для порятунку життя і здоров`я себе та своїх близьких осіб. Так як на території Нікопольського району почалися активні бойові дії, ОСОБА_1 вирішила, що найголовнішим зараз для неї є порятунок свого життя та здоров`я і близьких, а переоформити спадщину, що залишилась після смерті її батька, вона зможе, коли обстановка в Нікопольському районі і місті Нікополі стане більш спокійнішою та безпечнішою. В 2023 році позивачка повторно прийшла до офісу приватного нотаріуса Гульбандян Л.В., але офіс нотаріуса, як і раніше, було зачинено. За контактним номером офісу нотаріуса їй повідомили, що нотаріус ОСОБА_7 тимчасово не діє і для подання документів на оформлення спадщини ОСОБА_1 потрібно чекати, поки справи нотаріуса Гульбандян Л.В. не передадуть до виконання іншому нотаріусу. В листопаді 2023 року позивачу стало відомо, що приватного нотаріуса Гульбандян Л.В. заміщає, приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Апальков Євген Вікторович, на підставі наказу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) № 1587/13.1-03 від 18 вересня 2023 року. 04 грудня 2023 року позивач звернулась із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті її батька ОСОБА_2 до ОСОБА_8 , але, натомість, отримала Постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії за № 25/02-31 від 04 грудня 2023 року. Як підставу для відмови, у Постанові вказано: «Відповідно до статті 1269 Цивільного кодексу України, у разі прийняття спадщини ОСОБА_2 , ОСОБА_1 повинна була подати до нотаріальної контори заяву про її прийняття у строк, встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України, дана заява ОСОБА_1 подана не була. ОСОБА_1 подала ОСОБА_8 , приватному нотаріусу Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 січня 2022 року, справа № 182/7394/21, провадження № 2/0180/1453/2022 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини чотири місяці. У визначений судом додатковий строк, ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини не подала. Враховуючи викладене, ОСОБА_8 , приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, який діє в порядку заміщення ОСОБА_7 , приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області, на підставі Договору про заміщення приватного нотаріуса від 12 вересня 2023 року та наказу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) № 1587/13.1-03 від 18 вересня 2023 року, не може видати на ім`я ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину за законом та за заповітом». Тому, враховуючи вищевикладені обставини, представник позивача змушений звернутись до суду та просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном три місяці, з дня набрання рішення законної сили.

Позивачка в судове засідання не з`явилась, від її представника ОСОБА_9 на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні позову наполягав та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі (а.с.91).

Представник відповідача про розгляд справи був повідомлений належним чином, однак, своїм правом на подання до суду відзиву на позовну заяву не скористався, при цьому, 21 березня 2024 року на адресу суду від нього надійшла заява, в якій просить розгляд справи проводити за своєї відсутності, позовні вимоги визнають та проти задоволення позову не заперечують (а.с.92).

Третя особа - приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Апальков Євген Вікторович, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, в судове засідання не прибув, будь-які заяви чи клопотання на адресу суду не надав.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, суд приходить до наступного.

Згідно зі ст.6 Конвенції „Про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України і статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з моменту відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини по поважній причині, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подачі ним заяви про прийняття спадщини.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

При цьому, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Як встановлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки ОСОБА_2 , про що свідчать актові записи, які містяться в матеріалах справи (а.с.7,11). Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 за час свого життя розпорядився належним йому майном та склав заповіт на ім`я ОСОБА_1 , посвідчений секретарем виконавчого комітету Новоіванівської сільської ради Нікопольського району Дніпропетровської області Чебурашкіною І.М. 20 серпня 2007 року, за реєстром № 152. При цьому, згідно спадкової справи, яка була заведена до майна померлого, позивачка є єдиною особою, яка виявила бажання на прийняття спадщини після смерті батька, оскільки, починаючи з 2021 року, вона намагалась вчинити нотаріальні дії щодо успадкування належного її батькові майна. Згідно матеріалів справи, 29 жовтня 2021 року позивачка вже зверталась до Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Першотравневської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини і рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 січня 2022 року у справі № 182/7394/21 її позовну заяву до Першотравневської сільської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини було задоволено та визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 - терміном на чотири місяці, з дня набрання рішення законної сили (а.с.81-82). З вищевказаним рішенням суду вона звернулась в травні 2022 року до приватного нотаріуса Нікопольського районного нотаріального округу Гульбандян Людмили Володимирівни, у якої була відкрита спадкова справа № 55/2019 після смерті ОСОБА_2 , однак, передбачені ЗУ «Про нотаріат» дії вона була позбавлена можливості вчинити у зв`язку з обставинами, які в судовому засіданні були визнанні поважними та не залежали від її волі.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача, в обґрунтування заявлених позовних вимог щодо звернення до суду, послалася на те, що строк для прийняття спадщини позивачкою було пропущено з поважної причини, а саме: з форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили), які полягають у повномасштабному вторгненні військами російської федерації на територію України.

Суд, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Як зазначено у постанові нотаріуса, п.3 постанови КМУ від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 місяці.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався, який діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше, ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25 січня 2023 року Верховний Суд у справі № 676/47/21 визначив, що основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу. Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч.2 ст.4 ЦК України).

Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст.1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви які про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитись від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч.1 ст.1273 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст.1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч.2 ст.1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Отже, виходячи із зазначених правових висновків щодо застосування норм права, які, відповідно до вимог ч.4 ст.13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», є обов`язковими для застосування, позивачка, звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після свого батька, пропустила шестимісячний строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч.3 ст.1272 ЦК України).

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивачка з вищевказаних поважних причин пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини, а тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном три місяці, з дня набрання рішення законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.15, 16, 1272 ЦК України, ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 95, 141, 229, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_9 , який діє в інтересах ОСОБА_1 , до Першотравневської сільради, третя особа приватний нотаріус Нікопольського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Апальков Євген Вікторович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці, з дня набрання рішення законної сили.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду Дніпропетровської області протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: І. О. Кобеляцька-Шаховал