ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 552/1787/23 Номер провадження 22-ц/814/1075/24Головуючий у 1-й інстанції Турченко Т.В. Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2024 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді: Одринської Т.В.,

суддів: Панченка О.О., Абрамова П.С.,

за участю секретаря Сальної Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про стягнення матеріальної шкоди

за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України" адвоката Солдатенка Андрія Михайловича

на рішення Київського районного суду м. Полтави від 10 жовтня 2023 року, -

В С Т А Н О В И В :

В квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Полтавське обласне управління АТ «Ощадбанк», в якому просив стягнути з відповідача безпідставно списані кошти.

Позов мотивовано тим, що 30.05.2018 року він уклав з Акціонерним товариством «Ощадбанк» договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб на відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки), шляхом підписання заяви про приєднання №944722. На виконання умов банк відкрив на його ім`я поточний рахунок № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), валюта ЄВРО, на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (платіжна картка), та надав платіжну картку.

05.08.2022 року з 15.45 за допомогою системи ДБО з картки № НОМЕР_3 …..87746 з його рахунку НОМЕР_2 відбулася несанкціоне списання коштів у сумі 739 евро, з їх наступною конвертацією у гривні на суму 27 498 грн. 49 коп., на віртуальну картку НОМЕР_4 ….9879, відкриту за допомогою банківського додатку «Ощад 24/7» (FLUMO). Також за допомогою банківського додатку «Ощад 24/7» (FLUMO) з віртуальної картки, двома сумами 20 000 грн. та 7 300 грн. гроші були виведені на невідому картку НОМЕР_5 невідомого банку з використанням мобільного банкінгу UKR KYIV MOBILE BANKING, яким він особисто ніколи не користувався. Отримувач платежу невідома досі особа, навіть для АТ «Ощадбанк».

Усі дії з карткою не були санкціоновані ним особисто. Ніяких оповіщень від банку він не отримував.

Просив суд стягнути з відповідача суму матеріальної шкоди 739 євро, зняті 05.08.2022 року з його рахунку, (з врахуванням до неї пені у розмірі 0,1% за кожен день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок). Покласти на відповідача відшкодування витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Рішенням Київського районного суду м. Полтави від 10 жовтня 2023 року позов задоволено.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Полтавське обласне управління АТ «Ощадбанк» на користь ОСОБА_1 суму матеріальної шкоди в розмірі 739 євро, зняту 05.08.2022 року з рахунку ОСОБА_1 , з врахуванням до неї пені у розмірі 0,1 % від суми простроченого платежу за кожен день прострочення від дня завершення помилкової платіжної операції до дня переказу коштів на рахунок отримувача, але не більше 10% від суми платіжної операції в розмірі 73,90 євро, а всього 812,90 (вісімсот дванадцять євро дев`яносто центів).

Стягнуто з Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на користь ОСОБА_1 понесений судовий збір в розмірі 1073,60 грн.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивач не здійснював розпорядження щодо списання (перерахунку) коштів, не вчиняв будь-які інші дії, що могли б призвести до списання грошових коштів з його рахунків.

Банком не доведено, що ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції а тому, відсутні підстави для цивільно-правової відповідальності позивача.

Судом зазначено, що крім функцій розрахунково-касового обслуговування клієнта, банк також виконує й функцію зберігання його грошових коштів, які перебували на поточному рахунку, і несе відповідальність за безпеку власної платіжної системи, а значить і грошових коштів.

Не погодившись з вказаним рішенням, представник Акціонерного Товариства «Державний ощадний банк України» подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просило скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що 05.08.2022 року за допомогою системи ДБО «Ощад 24/7» за обліковим записом ОСОБА_1 , з використанням фінансового номера телефона позивача, було створено цифрову (віртуальну) картку. 05.08.2022 року в 15:45:21 з рахунку позивача відбулася успішна операція з переказу коштів на його власну цифрову карту, випущену за допомогою системи ДБО «Ощад24/7».

Зазначає, що вхід до системи дистанційного банківського обслуговування Моbile-банкінг «Ощад 24/7», операції з переказу коштів здійснені коректно, що можливо лише за наявності повного номеру банківської картки, СVV-коду, терміну дії картки та смс-паролів, які направлялися на фінансовий телефон позивача, які були відомі виключно йому.

Судом не враховано наявність даних про отримувача коштів за спірними транзакціями, яким є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Банк при розгляді даної справи подав клопотання про залучення до участі у даній справі, особу на рахунок якої було здійснено переказ коштів. Вказане клопотання судом залишено поза увагою.

Позивач має право звернутися до отримувача коштів з відповідним позово про повернення переказу.

Банком належним чином обґрунтовано та доведено, що оспорювані операції здійснені особою, яка володіла інформацією щодо повного номеру банківської картки, СVV-коду, терміну дії картки та смс-паролів, які направлялися на фінансовий телефон позивача.

Суд не врахував, що позивач , як клієнт Банку несе ризики та негативні наслідки незаконного заволодіння та несанкціанованого використання інформації необхідної для ініціювання переказів.

Закон України «Про платіжні системи та переказ грошей в Україні» від 05.04.2001 року втратив чинність 01.08.2022, а тому висновки суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача пені на підставі правової норми, яка втратила чинність, є безпідставним та помилковим.

ОСОБА_1 до Полтавського апеляційного суду направив відзив на апеляційну скаргу, в якому просить рішення місцевого суду залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 367 Цивільного процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, приходить до наступного висновку.

Встановлено, що 30.05.2018 року ОСОБА_1 укладено з Акціонерним товариством «Державний ощадний банк України» договір комплексного банківського обслуговування фізичних осіб та відкриття поточного рахунку з використанням електронного платіжного засобу (платіжної картки) шляхом підписання Заяви про приєднання № 944722.

На виконання умов договору банк відкрив на ім`я ОСОБА_1 поточний рахунок № НОМЕР_1 (НОМЕР_2 ), валюта ЄВРО, на умовах тарифного пакету «Мій комфорт», операції за яким можуть здійснюватися з використанням електронного платіжного засобу (картка/платіжна картка), та надав платіжну картку

Номер мобільного телефону повідомлений банку позивачем, який використовується банком для ідентифікації клієнта, надання сервісів через Контакт центр банку, в тому числі послуг СМС інформування, та вважається фінансовим номером клієнта є номер НОМЕР_6 .

Встановлено, що 05.08.2022 року в 15:45:21 через систему ДБО за карткою № НОМЕР_7 з рахунку ОСОБА_1 НОМЕР_2 відбулась операція з переказу коштів на суму 739 ЄВРО на його власну цифрову картку № НОМЕР_4 ….9879, випущену за допомогою системи ДБО «Ощад 24/7», рахунок НОМЕР_8 .

За допомогою програмного забезпечення ДБО «Ощад 24/7», за цифровою карткою № НОМЕР_4 ….9879 рахунок НОМЕР_8 05.08.2022 року проведені операції з поповнення картки на суму 27 498 грн. 49 коп. (739 ЄВРО) та дві успішні операції з переказу коштів на загальну суму 27 300 грн. (20 000 + 7 300).

28.10.2022 року позивач звернувся до співробітників АТ «Ощадбанк», у зв`язку з тим не зміг скористатися своєю карткою в терміналі, так як термінал вказував на некоректно введений пін-код. При перегляді балансу виявилось, що кошти з картки зникли. Позивач негайно звернувся до головного економіста відділення банку ОСОБА_3 , яка зробила роздруківку руху грошей по картковому рахунку, але в поверненні коштів не допомогла.

Цого ж дня, позивач звернувся до Відділу поліції №1 Полтавського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про вчинення злочину, за якою відкрито кримінальне провадження №0001016 за ч.4 ст.185 КК України.

31.10.2022 року з метою врегулювання спору, позивач звернувся до відділення №10016/0139 АТ «Ощадбанк» та просив повернути незаконно зняті з рахунку грошові кошти, прте банк повідомив, що зняття грошових коштів з рахунку стало можливим у зв`язку з порушенням ним вимог договору комплексного банківського обслуговування.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції зазначив, що на вказані банківські операції позивач згоди не надавав та не доручав банку їх здійснювати, до цих операцій жодного відношення не має, вони були проведені невідомими особами, які отримали доступ до його рахунку незаконним способом.

Колегія суддів вважає такий висновок місцевого суду невірним з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 76 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з частиною 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частини 1 статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Положеннями статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини першої статті 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.

Згідно частини першої статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон) визначаються загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків (далі - платіжні системи) в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлює відповідальність суб`єктів переказу, а також визначає загальний порядок здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами.

Згідно пункту 1.27 статті 1 Закону платіжна картка - електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором;

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка.

З наданих банком матеріалів вбачається, що за заявою (обліковий запис: ОСОБА_1 ) з використанням фінансового номеру телефона позивача ( НОМЕР_6 ), 05.08.2022 за допомогою системи «Ощад 24/7» відкрито рахунок № НОМЕР_9 (№ НОМЕР_10 , валюта гривня та створено цифрову картку № НОМЕР_4 …9879 (а.с. 70-73).

В мобільному додатку за допомогою системи «Ощад 24/7» 05.08.2022 року в 15:42:31 по карті № НОМЕР_4 ….8746 змінено ліміт з 2000 грн/за добу до 70000 грн/за добу та в 15:44:10 по карті № НОМЕР_11 ….9879 змінено ліміт з 2000 грн/за добу до 70000 грн/за добу (а.с. 71).

З витягу автоматизованої системи АТ «Ощадбанк» щодо проведених операцій вбачається що 05.08.2022 в 15:45:21 год. відбувся переказ через «Ощад 24/7» між власними рахунками. З картки № НОМЕР_4 ….8746 з рахунку НОМЕР_8 відбулася успішна операція з переказу коштів на цифрову картку № НОМЕР_4 ….9879 на суму 739,00 ЄВРО (27 498,49 грн.) (а.с. 71).

05.08.2022 о 15:46:08 відбувся переказ через «Ощад 24/7» на карту іншого банку (ПУМБ ) ( НОМЕР_5 ) на суму 20 000 грн. та в 15:47:08 на 7300 грн. (а.с. 73)

Повідомлення з паролем щодо проведення операцій 05.08.2022 року з 15:38:38 до 15:45:22 по переказу коштів на власну карту та на карту іншого банку надходили на фінансовий номер ОСОБА_1 ( НОМЕР_6 ), (7 вхідних СМС повідомленнь від АТ «Ощадбанк», що підтверджується витягом з автоматизованої системи АҐТ «Ощадбанк» та відповіддю оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» (а.с. 131, 132)

Встановлено, що для реєстрації (перереєстрації) в системі «Ощад 24/7» необхідно використання номеру телефону Клієнта, прив?язаного до картки (Фінансовий номер), отримання дзвінка від Банку з кодом, чотири останні цифри номеру картки та PIN-код до неї.

Для успішного використання застосунку «Ощад 24/7» Клієнт встановлює відомий тільки йому логін та пароль до мобільного додатку, а також створює код швидкого доступу та може налаштувати на мобільному пристрї Touch/Face ID (ідентифікація за допомогою відбитка пальця або обличчя) в цьому випадку наступні входи у додаток та оплати здійснюються без підтвердження за допомогою паролю чи коду з SMS (роздруківка Інструкції з реєстрації користувача у Мобільному Ощаді, яка мається у вільному доступі у мережі інтернет на сайті Банку www.oschadbank.ua була додана до Відзиву та мається в матеріалах справи).

Відповідно до п. 17.2.9. Договору комплексного банківського обслуговування (ДКБО) до якого приєднався Позивач, інформація щодо здійснення Клієнтом операцій в Системі ДБО (дистанційного банківського обслуговування) фіксується в електронних протоколах, які зберігаються у Банку, і які Сторони домовилися вважати належним та допустимим доказом при розгляді судом або іншим компетентним органом, установою спору між ними або спору за їх участю.

Відповідно до п. 17.5.2 ДКБО банк зобов`язується приймати до виконання та виконувати електронні розрахункові документи клієнта, підтверджені одноразовим цифровим паролем/біометрією, у тому числі по технології біометричної ідентифікації клієнта Touch ID/Face ID, оформлені та надані клієнтом відповідно до договору та/або законодавства.

Згідно з п.17.3.8 ДКБО наслідки операцій в Системі ДБО, здійснених з використанням Облікового запису Клієнта, відповідальність за такі операції несе особисто Клієнт, а не Банк.

Відповідно до п.17.4.4. ДКБО Клієнт персонально відповідає за зберігання і не розголошення третім особам авторизаційних даних при роботі ДБО, компрометацію ідентифікаційних/авторизаційних даних за допомогою вірусів і програм-шпигунів на персональному програмному забезпеченні Клієнта. Банк не несе відповідальності за операції з Картковим рахунком Клієнта при розголошенні третім особам авторизаційних та ідентифікаційних даних, відсутності сертифікованого антивірусного забезпечення.

За таких обставин, саме на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення.

Крім того, згідно пункту 9.15. Розділу ІХ Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб, зазначено, що клієнт зобов`язаний забезпечити/гарантувати неможливість отримання третіми особами інформації про логін, пароль, картковий пароль, а також ПІН, СVV2/CVC2, строк дії, номер картки тощо. Ризик і відповідальність за несанкціоноване використання логіна, пароля, карткового пароля несе виключно Клієнт.

Відповідно до даних автоматизованої системи АТ «Ощадбанк» встановлено, що 05.08.2022 позивач успішно здійснив вхід до системи дистанційного банківського обслуговування «Ощад 24/7».

Аналіз документів з авторизації у спірних трансакціях свідчить про те, що вони дійсно мали місце, операції проводилися з використанням інтернет ресурсу та їх було проведено коректно з використанням усіх необхідних реквізитів платіжної картки Банку, а саме: логіну та паролю до WEB Banking, одноразових паролів надісланих на фінансовий номер Клієнта, номеру картки, строк дії, CVV2/CVC2, які відомі виключно Клієнту.

За таких обставин, суд першої інстанції не взяв до уваги, що саме на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком в результаті використання клієнтом паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення.

Таким чином, враховуючи, що операції з переказу коштів були здійснені 05.08.2022 року в мережі Інтернет з використання реквізитів платіжної картки, у тому числі CVV-коду, які відомі тільки власнику картки, АТ «Ощадбанк» не повинен нести відповідальність за дані операції.

Окрім того, у справі встановлено, що спірні транзакції в сумі 20000 грн та 7300 грн, здійснені 05.08.2022 року на картку № НОМЕР_5 , емітентом якої є ПуАТ «КБ «Аккордбанк».

Згідно відповіді ПуАТ «КБ «Аккордбанк» від 29.09.2023, наданої на виконання ухвали Київського районного суду м. Полтави від 05.09.2023 року, власником картки № НОМЕР_5 . є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який до участі у справі залучений не був.

Доводи позивача щодо неправомірного втручання третіх осіб в процес переказу грошових коштів з його рахунку не знайшли свого підтвердження та фактично є припущеннями, яке відповідно до ч. 6 ст. 81 ЦПК України не може бути покладено в основу доказування.

Таким чином, колегія судів вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення Київського районного суду м. Полтави від 10.10.2023 року з постановленням нового рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

За приписами частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Відповідно до частини 13 статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки вимоги апеляційної скарги АТ «Ощадбанк» задоволено повністю - то з ОСОБА_1 підлягають стягненню судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 1610,45 грн.

Керуючись ст.ст. 141, 367, п.2 ч.1 ст. 374, п.3, 4 ч.1 ст. 376, 382, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» - задовольнити.

Рішення Київського районного суду м. Полтави від 10 жовтня 2023 року - скасувати. Ухвалити нове рішення.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» про стягнення матеріальної шкоди - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» суму судового збору у розмірі 1610,45 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 18.03.2024.

Головуючий Т.В. Одринська

Судді О.О. Панченко

П.С. Абрамов