ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

24 квітня 2024 року

м. Харків

справа № 638/15172/23

провадження № 22-ц/818/1667/24

Харківський апеляційний суд в складі судді колегії суддів судової палати у цивільних справах Пилипчук Н.П. при вирішенні питання про відкриття апеляційного провадження по цивільній справі заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого за заявою Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за використану електроенергію, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 листопада 2023 року, постановлену суддею Смирновим В.А., -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 листопада 2023 року заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу повернуто заявнику без розгляду.

28 лютого 2024 року ОСОБА_1 на ухвалу суду подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 11 березня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху для надання апеляційному суду доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 605,60грн., клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду від 13 листопада 2023 року із зазначенням поважних причин його пропуску та доказів на підтвердження цих обставин, та надано строк для усунення недоліків, а саме десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, а також роз`яснено, що не усунення недоліків, зазначених в ухвалі, у встановлений строк тягне за собою наслідки, передбачені ст. 185 ЦПК України у вигляді відмови у відкритті апеляційного провадження.

На виконання ухвали Харківського апеляційного суду ОСОБА_1 05 квітня 2024 року за допомогою засобів поштового зв?язку подала апеляційну скаргу, в якій зазначає, що вона як споживач звільнена від сплати судового збору. Крім того, з 2015 року вона є особою з інвалідністю ІІ групи. Що стосується строку на подання апеляційної скарги, то він нею не пропущений, оскільки копію оскаржуваної ухвали вона отримала 16 лютого 2024 року.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначено перелік пільг щодо сплати судового збору, проте системний аналіз зазначеного Закону та статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» дає правові підстави зробити висновок про те, що сама по собі відсутність такої категорії осіб у переліку осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, встановленому у статті 5 цього Закону, не може безумовно означати те, що споживачі такої пільги не мають, оскільки така пільга встановлена спеціальним законом, який гарантує реалізацію та захист прав споживачів.

Стаття 5 Закону України «Про судовий збір» не містить вичерпного переліку осіб, яким надано пільги щодо сплати судового збору і не містить позиції про те, що пільги надаються лише за пред`явлення позову. Спеціальний закон, звільнивши споживачів від сплати судового збору за подання позову зазначив, що вони звільняються з метою захисту своїх порушених прав (стаття 22 Закону України «Про захист прав споживачів»).

За змістом статті 22 Закону України «Про захист прав споживачів» споживачі звільняються від сплати судового збору за позовами, що пов`язані з порушенням їх прав.

Аналіз наведеної норми Закону свідчить про те, що від сплати судового збору за подання позовів, апеляційної (касаційної) скарги у спорах, що виникають із кредитних правовідносин, споживачі звільнені лише у разі, якщо вони виступають у процесуальному статусі позивачів, а не відповідачів. Тобто відповідачі при подачі касаційної скарги у справах про стягнення заборгованості за кредитним договором мають сплачувати судовий збір за ставками, встановленими Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 09 вересня 2019 року у справі № 570/5405/16-ц (провадження№ 61-16543ск19) та від 12 вересня 2019 року у справі № 347/350/17 (провадження № 61-16588ск19) та від 28 квітня 2020 року у справі 464/7137/15 (провадження № 61-6935ск20).

Даний справа стосується стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Харківенергозбут» заборгованості за електричну енергію.

Оскільки ОСОБА_1 є боржником у даній справі, яка не пов`язана із порушенням її прав як споживача, тому остання повинна сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Що стосується посилань ОСОБА_1 про те, що вона є особою з інвалідністю ІІ групи, то вони колегією суддів не приймаються, оскільки будь-яких доказів на підтвердження даних обставин останньою не надано та матеріали справи не містять.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI /з наступними змінами/ «Про судовий збір».

Відповідно до пп.9 п.1 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір»).

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2024 року складав 3 028грн.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги, який повинна сплатити ОСОБА_1 становитиме 605,60грн. (3 028грн. * 0,2).

Сплату судового збору належить здійснити за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: УК Основ"ян/мХар Основ"янсь/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0020661

Код класифікації доходів бюджету: 22030101 Призначення платежу: *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Що стосується строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до положень ст.354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повну ухвалу суду не було вручено у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч.2 ст.358 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи оскаржувана ухвала суду постановлена 13 листопада 2023 року. Строк на оскарження ухвали суду спливає 28 листопада 2023 року. Між тим, апеляційна скарга подана 28 лютого 2024 року, тобто з пропуском 15-денного строку.

Апелянт зазначає, що копію оскаржуваної ухвали нею було отримано 16 лютого 2024 року. Разом з тим, зазначена обставина може бути лише підставою для обговорення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначеної ухвали. Натомість клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт не заявляє, хоча і наводить в якості аргументів правові позиції Верховного Суду в яких наводяться висновки щодо поважності причин пропуску строку.

Відповідно до положень ч.2, 3 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 ЦПК України.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.185, 356, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 листопада 2023 року залишити без руху.

Протягом десяти днів з дня вручення ухвали апелянт має право надати до Харківського апеляційного суду:

докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 605,60грн.;

клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду від 13 листопада 2023 року із зазначенням поважних причин його пропуску та доказів на підтвердження цих обставин.

Роз`яснити апелянту, що в разі не усунення недоліків, зазначених в ухвалі, у встановлений строк або у випадку визнання вказаних у клопотанні підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження не поважними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя

Харківського апеляційного суду Н.П. Пилипчук