27.03.2024 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/1147/23
Провадження № 2/533/34/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

27 березня 2024 року селище Козельщина

Козельщинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючої судді Козир В.П.,

за участю:

секретаря судового засідання Заворотної К.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовною ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Автозаводської районної адміністрації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, про визначення місця проживання дитини,

ВСТАНОВИВ:

28 листопада 2023 року представниця позивачки ОСОБА_1 адвокатка Глушко Зоя Вікторівна звернулася до Козельщинського районного суду Полтавської області від імені та в інтересах позивачки зі позовною заявою до відповідача ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Козельщинської селищної ради Кременчуцького району Полтавської області, про визначення місця проживання дитини, у якій просила суд визначити місце проживання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 30 листопада 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та надано позивачці строк для усунення виявлених судом недоліків.

Представниця позивачки усунула недоліки у строк, встановлений судом (11.12.2023).

Ухвалою суду від 12 грудня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 23 січня 2024 року. Цією ж ухвалою суду залучено до участі у справі у якості третьої особи (як орган опіки та піклування) - Службу у справах дітей Автозаводської районної адміністрації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, яку зобов`язано скласти письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини та обох батьків (позивача та відповідача) та подати його до суду до 19 січня 2024 року.

У судове засідання 23 січня 2024 року позивачка та її представниця адвокат Глушко Зоя Вікторівна не з`явилися, будь-які заяви, клопотання до суду не подали. Представниця позивачки була належним чином повідомлена про місце, дату та час судового засідання, про що свідчить довідка про доставку електронного документа до електронного кабінету адвоката представниці (а.с. 58 а). Позивачка ОСОБА_1 у розумінні п. 3 ч. 8 ст. 128 ЦПК України вважається належним чином повідомленою про місце, дату та час судового засідання, оскільки за повідомленою нею адресою судові повістки не отримує. Поштове повідомлення повернуто до суду з підстав відсутності адресата (позивачки) за вказаною нею у позовній заяві адресою (а.с. 63).

Протокольною ухвалою суду від 23 січня 2024 року підготовче судове засідання з розгляду справи відкладено на 28 лютого 2024 року за клопотанням відповідача та третьої особи (а.с. 70).

24.01.2024 на адресу суду надійшла заява від позивачки ОСОБА_1 про виключення її представниці ОСОБА_4 зі справи у зв`язку зі розірванням договору про надання правничої допомоги (а.с.91).

Цього ж дня на адресу суду через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_5 подано заяву про вступ у справу як представника позивачки ОСОБА_1 (а.с.93).

У підготовче судове засідання 28 лютого 2024 року позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, про причини неявки не повідомила. Судова повістка повернулася до суду неврученою позивачці за закінченням строку зберігання (а.с. 74-75). Разом з тим, у відповідності до ч. 5 ст. 130 ЦПК України повістка вважається врученою позивачці, оскільки вона була вручена її представниці. Представницею позивачки адвокатом Зємцовою Анастасією Володимирівною подано 28.02.2024 до суду через підсистему «Електронний суд» клопотанням, у якому вона просила встановити додатковий строк для подання доказів та долучити до матеріалів справи докази по справі. Заяву про розгляд справи за її відсутності та відсутності позивачки не подала, про відкладення судового засідання суд не просила, про причини неявки у судове засідання не повідомила. Про дату та час судового засідання була належним чином повідомлена про, що свідчить довідка про доставку електронного документа до електронного кабінету адвоката Зємцової А.В. 24.01.2024 (а.с. 96 а).

Третя особа (орган опіки та піклування) Служба у справах дітей Автозаводської районної адміністрації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області у підготовче судове засідання представника не забезпечила, письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини та обох батьків (позивача та відповідача) не склала та суду не надала.

Ухвалою суду від 28 лютого 2024 року відкладено підготовче судове засідання на 27.03.2024 та повторно витребувано від третьої особи (орган опіки та піклування) Служби у справах дітей Автозаводської районної адміністрації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини та обох батьків (позивача та відповідача).

У підготовче судове засідання 27 березня 2024 року позивачка ОСОБА_1 та її представниця повторно не з`явилися. Судова повістка повернулася до суду неврученою позивачці за закінченням строку зберігання (а.с. 115). Разом з тим, представниця позивачки адвокат Зємцова Анастасія Володимирівна була належним чином повідомлена про місце, дату та час судового засідання, про що свідчить довідка про доставку електронного документа до електронного кабінету адвоката Зємцової А.В. 01.03.2024 (а.с. 109). Будь-яких заяв, клопотань до суду не подали. Про причини неявки суд не повідомили.

Відповідач у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, місце та час судового засідання, про що свідчить довідка про доставку повідомлення у додатку «Viber» за заявою відповідача (а.с 114). Про причини неявки суд не повідомив.

Третя особа (орган опіки та піклування) - Служба у справах дітей Автозаводської районної адміністрації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області у підготовче судове засідання представника не забезпечила, письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини та обох батьків (позивача та відповідача) не склала та суду не надала. Будь-яких заяв, клопотань до суду не подала. Про причини неявки суд не повідомила.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи питання щодо подальшого руху справи та її розгляду суд дійшов таких висновків.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Згідно з ч. 5 ст. 130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно зі частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться (частина перша статті 131 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно зі ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче судове засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

На підставі п. 1 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Аналізуючи зміст зазначених норм процесуального закону, слід дійти висновку, що причини повторної неявки позивача у судове засідання (підготовче судове засідання) правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Саме такі правові висновки зробив Верховний Суд у постанові від 07.12.2020 у справі справа № 686/31597/19.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21), від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц.

У даній справі суд встановив, що позивачка та представниці позивачки не з`явилися у судові засідання: 23.01.2024, 28.02.2024, 27.03.2024.

Про дату та час судових засідань 23.01.2024, 28.02.2024, 27.03.2024 позивачка та представниці позивачки були належним чином повідомлені, про що свідчать матеріали справи, а саме: довідки про доставку електронного листа (повістки, ухвали) до електронного кабінету та рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення позивачці, які поверталися до суду зі зазначенням причин повернення «адресат відсутній за вказаною адресою» або «за закінченням строку зберігання». Іншої адреси для листування з позивачкою ані позивачка, ані її представниці суду не повідомили.

Суд урахував, що правило пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України дає підстави для висновку, що врученою судова повістка вважається у день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, що відповідає усталеній практиці Верховного Суду.

Також суд урахував, що представниці позивачки були належним чином повідомлені про дату, місце та час судових засідань шляхом направлення судових повісток та ухвал про виклик в їх «Електронний кабінет» через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему у порядку, визначеному ч. 5 ст. 14, ч. 6 ст. 128 ЦПК України. У відповідності до положень ч. 5 ст. 130 ЦПК вручення судової повістки представникові позивача уважається врученням повістки і позивачеві.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача та/або його представника і у випадку повторної неявки позивача/представника, якщо від них не надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення у такому випадку має лише належне повідомлення позивача (представника позивача) про день та час розгляду справи, повторність неявки у судове засідання та неподання ними заяви про розгляд справи за їх відсутності.

Наведені правові висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 569/347/16-ц, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 20 червня 2019 року у справі № 522/7428/15, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 27 березня 2020 року у справі № 522/22303/14-ц.

Також у справі № 344/5570/17 (постанова від 31.03.2023) Верховний Суд при застосуванні норм права дійшов таких висновків:

«умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Позивач має бути належно і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого (відразу після першого) судових засідань, в які він не з`явився.

Процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Тож, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати такий позов без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише факт належного повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторний характер неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.

Відтак, правила частини п`ятої статті 223 та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки до суду належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.»

У постанові Верховного Суду від 22 березня 2021 року у справі № 757/43966/16-ц (провадження № 61-19254св19) також зроблено висновки про те, що процесуальний закон не вимагає врахування судом поважності причин повторної неявки позивача в судове засідання під час вирішення питання про залишення позову без розгляду. Такі наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

З цих підстав суд не аналізує причини неявки у судові засідання позивачки та її представниці.

Отже, оскільки позивачка та її представники, належним чином повідомленні про день та час розгляду справи у суді, тричі поспіль не з`явилися у судові засідання, незалежно від причин їх неявки, не подавши заяви про розгляд справи (проведення підготовчого судового засідання) за їх відсутності, суд вбачає законні підстави для залишення позовної заяви без розгляду.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись ст. 12, 13, п. 1 ч. 2 ст. 200, ч. 5 ст. 223, 128, 131, 211, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 263-265, 353 ЦПК України, наведеними по тексту ухвали правовими позиціями ВС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Автозаводської районної адміністрації Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, про визначення місця проживання дитини - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали суду шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд.

Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Повний текст ухвали складено та підписано суддею 28.03.2024.

Суддя В.П. Козир