ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 квітня 2024 року м.Харків
Київський районний суд м.Харкова у складі:
головуючої судді - Лисиченко С.М.,
за участю секретаря судового засідання Сергієнко К.В.,
ОСОБА_1 звернулася до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до Харківської міської ради, відповідно до якої просить визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обґрунтування позовних вимог, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на час смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . 13 травня 2015 спадкодавцем було складено заповіт та ім`я позивачки, відповідно до якого, мати їй заповіла земельну ділянку з цільовим призначенням для ведення садівництва, яка розташована в АДРЕСА_2 , розміром 0,0680 га.
Вказує, що вона є єдиними спадкоємцем після смерті матеріф, разом з цим, 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У зв"язку з чим, вона декілька місяців просиділа в підвалі, боялась навіть вийти через постійні обстріли. Крім того, вона мала проблеми зі здоров`ям та весь цей час лікувалася. Одним із симптомів хвороби є значне погіршення пам`яті, тому вона просто забувала який зараз місяць, скільки пройшло часу та процедуру за якою їй потрібно було звертатися до нотаріуса. Зазначає, що вона часто перебувала в лікарнях, лікувалася, проходила постійні обстеження. Їй був поставлений діагноз: дисметаболічна енцефалопатія ІІ ст. у вигляді вестибуло-атактичного та астенічного синдромів. Стан після тиреоїдектомії та центральної лимфодиссекції зліва з приводу Са щитоподібної залози рТ2N0Mx. Таким чином, воона дійсно має проблеми з пам`яттю,у зв"язку з чим може випадати із звичного життєвого циклу, що напраму призвело до того, що вона пропустила строк для отримання спадщини після померлої матері. Крім того, їй важко ходити через хворобу. Вона не пам`ятала скільки часу пройшло зі смерті матері та інколи вважала, що часу ще досить багато, щоб вирішити це питання. Також їй було поставлено діагноз: церебральний артеросклероз. Розлад вегетативної нервової системи, що підтверджується Консультативним висновком спеціаліста (додається).
До того ж, на час оформлення спадщини після смерті матері діяла Постанова КМУ № 164 від 28 лютого 2022 року «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», де в п. 3 зазначено установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. Позивач вважала, що вона зможе оформити спадщину після закінчення військового стану, тим паче що існував заповіт, а вона мала невідкладно займатися своїм здоров`ям. 18 вересня 2023 року вона звернулася до П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину та 20 вересня 2023 року отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 1662/02-31. У якості підстав відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом зазначено пропуск строку на прийняття спадщини, оскільки вона на момент смерті спадкодавця була зареєстрована за іншою адресою, отже спадщину не прийняв.
Вказує, як тільки у неї, як спадкоємиці з`явилася можливість, вона почала оформлювати права на спадщину після смерті матері. Безумовно, у період проведення активних бойових дій у місті Харкові та, взагалі, у Харківській області вона не мала змоги звернутися до нотаріуса та відкрити спадкову справу після смерті матері, тому причину пропуску строку на прийняття спадщини вона вважає більш ніж поважною.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 31.10.2023, визначено головуючу суддю у справі ОСОБА_3 .
Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 03.11.2023 позов прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі. Також було задоволено клопотання позивачки ОСОБА_1 про витребування доказів, витребувано з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №71255354, заведеної 18 вересня 2023 року після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
03.01.2024 до суду з П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшли матеріали спадкової справи №346П/2023, заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а також Інформаційна довідка зі Спадкового реєстру з інформацією стосовно спадкової справи №346П/2023.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 22.02.2024 підготовче провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини закрито, призначено справу до розгляду по суті.
В судове засідання, призначене на 24.04.2024, позивачка не з`явилася, про час, день та місце судового засідання повідомлена у встановленому законом порядку. Представником позивачки адвокатом Лопатюк Ю.Л. подано до суду заяву з проханням проведення судового засідання без участі сторони позивачки, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити, проти винесення заочного рішення не заперечує.
В судове засідання, призначене на 24.04.2024, представник відповідача повторно не з`явився, про час, день та місце підготовчого засідання повідомлявся у встановленому законом порядку. Причини неявки суду не відомі.
Враховуючи, що відповідач належним чином повідомлений про місце і час судового засідання, суд розглядає справу у відсутності відповідача та згідно частини 4 статті 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України.
Відповідно до вимог частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши письмові заяви по справі, докази, наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Згідно даних свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 16.01.2004 Ленінським ЗАЦС м.Бішкек, ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що складено актовий запис №349. Її батьками зазначені ОСОБА_5 та ОСОБА_2 .
Згідно даних, які містяться у свідоцтві про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 від 03.12.1997, виданого Дзержинським відділом реєстрації актів громадянського стану м.Харкова, шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 розірвано, про що в книзі реєстрації актів про розірвання шлюбу 03.12.1997 зроблено запис за №960.
Відповідно до даних повторного свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , виданого 29.09.2023 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, між ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , укладено шлюб, зареєстрований 18 грудня 1999 року Дзержинським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис №1048. Прізвище після реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_10 , дружини ОСОБА_10 .
Згідно з даними, які містяться у складеному 13.05.2015 заповіті, посвідченому приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Котляровою О.М. та зареєстрований в реєстрі за №822, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , на випадок її смерті зробила таке розпорядження: належну їй на праві приватної власності земельну ділянку цільовим призначенням для ведення садівництва, яка розташована в АДРЕСА_2 , розміром 0,0680 га вона заповіла ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_7 .
Відповідно до даних, які містяться у консультативних висновках, виписках із медичної карти стаціонарного хворого ОСОБА_1 , вбачається, що ОСОБА_1 у період з 23.01.2019 по 2023 рік перебувала на лікуванні та консультаціях за станом здоров`я, їй було поставлено діагнози: дисметаболічна енцефалопатія ІІ ст. у вигляді вестибуло-атактичного та астенічного синдромів. Стан після тиреоїдектомії та центральної лимфодиссекції зліва з приводу Са щитоподібної залози рТ2N0Mx; церебральний артеросклероз. Розлад вегетативної нервової системи.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України).
Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Судом встановлено, оскільки не спростовано сторонами, що позивачка разом з матір`ю ОСОБА_2 на час відкриття спадщини не проживала разом за однією адресою.
Таким чином, враховуючи положення статей 1221,1270 ЦК України позивачка повинна була звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в період з 26.11.2021 до 26.05.2022.
Разом з цим, 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, строк дії якого в Україні продовжено на даний час.
Окрім того, відповідно до наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 «Про затвердження Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 вересня 2022 року» з наступними змінами, який діяв до 22.12.2022, Харківська територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року.
У подальшому, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 № 309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Харківську територіальну громаду віднесено до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.
До теперішнього часу, а саме станом на день розгляду справи Харківська міська громада не виключена з переліку територій, на який ведуться бойові дії.
Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", в редакції від 06.03.2022, на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.
29.06.2022 внесені зміни до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану", відповідно до яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Тобто, перебіг відповідного строку було зупинено з 06 березня 2022 року (включно), в день набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2022 № 209 Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164, якою Постанову було доповнено пунктом 3.
Разом із цим, Постановою Кабінету Міністрів України № 469 від 09.05.2023 пункт щодо перебігу строків звернення з заявами про прийняття спадщини виключено.
Як встановлено судом, матір позивачки померла за три місяці до початку повномасштабного вторгнення збройних сил Російської Федерації на територію України, а шестимісячний строк на прийняття спадщини після її смерті припадав на період повномасштабного вторгнення збройних сил Російської Федерації на територію України.
Позивачка ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 . 18.09.2023. Разом з цим і з пропущення строку, із врахуваннням змін у діючому законодавстві, які були чинні на день звернення із відповідною заявою до нотаріуса.
Суд зазначає, що припинення роботи нотаріальних контор на початку повномасштабного вторгнення, неодноразові протягом незначного проміжку часу зміни в законодавстві щодо порядку прийняття спадщини під час воєнного стану, тобто мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, призвели до порушення принципу правової визначеності та легітимних очікувань, що, на розсуд суду, також має значення для правильного розв`язання порушеного позивачкою спору.
Верховний Суд у постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації.
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Отже внаслідок зміни законодавства про порядок обчислення строку на прийняття спадщини, який на рівні Постанов Кабінету Міністрів України спочатку був зупинений на час воєнного стану, а згодом цей порядок змінився у гіршу сторону для спадкоємця.
У цивільному судочинстві діє принцип верховенства права, ст. 10 ЦПК України, який передбачає, що нормативні акти мають відповідати критерію правової визначеності, щоб пересічна особа, яка не має юридичних знань могла діючи розумно та добросовісно на підставі відповідного нормативного акту визначити правила своєї поведінки.
При цьому хоча строки прийняття спадщини можуть встановлюватися та змінюватися лише законом, а не постановами КМУ, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує, що правовий режим врегулювання перебігу 6-ти місячного строку для прийняття спадщини у даному випадку не відповідає критерію правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права і посилання на цю обставину, як на причину пропуску строку з боку позивача є обґрунтованою.
У ситуації дії військового стану, невизначеності у правовому регулюванні перебігу строку прийняття спадщини позивачка небезпідставно помилилася стосовно кінцевої дати на прийняття спадщини і така помилка є об`єктивною та істотною перешкодою для подання заяви про прийняття спадщини у визначений законом 6-ти місячний строк, а тому з урахуванням інших наведених позивачкою у своєму позові негативних чинників для прийняття спадщини, пов`язаних з воєнним станом, які змістили пріоритети для кожного, хто перебуває у зоні воєнних дій у бік першочергових гарантій безпеки для життя та здоров`я, вони у своїй сукупності є поважними причинами, які перешкодили позивачці вчасно звернутись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд доходить висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом трьох місяців.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини із врахуванням встановлених судом обставин, не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
В зв`язку з тим, що позивачка не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на її користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України.
Керуючись статтями12, 13, 76-82, 89, 200, 263-265 ЦПК України, суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , у три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Відомості щодо учасників справи:
позивачка: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_3 ;
Суддя - С.М. Лисиченко