Справа № 510/1044/23
Провадження № 2/510/777/24

У Х В А Л А

04.01.24 р.

Суддя Ренійського районного суду Одеської області Дудник В.І.,

розглядаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (третя особа, що не заявляє самостійних вимог шодо предмету спору - ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Ренійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В

Позивачка ОСОБА_1 , діюча через свого представника адвоката Златі Н.С., звернулась до суду із позовом до ОСОБА_2 із вимогами про визнання її такою, що втратила право користування житловим приміщенням у квартирі АДРЕСА_1 .

Дослідивши зміст поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До матеріалів позову була додана квитанція про сплату судового збору в розмірі 992 грн. 40 коп., датована 14.07.2022р., платником вказаний - ОСОБА_4 .

Суд вважає, що вищевказана квитанція не може бути взята до уваги судом, як доказ, який свідчить про те, що позивачка ОСОБА_1 сплатила судовий збір за подачу позовної заяви до суду.

Позовна заява була подана до суду через підсистему «Електронний суд» 10.06.2023р., а зареєстрована канцелярією суду 12.06.2023р. Квитанція про сплату судового збору датована 14.07.2022р., тобто судовий збір був сплачений майже за рік до подання позову до суду і взагалі іншою людиною ОСОБА_4 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 помер.

Згідно висновкам, сформованим у постанові ВП ВС від 30.09.2020 р. у справі №9901/144/20, є помилковим твердження про неможливість прийняти як доказу сплати судового збору за подання позовної заяви платіжне доручення лише у зв`язку із зазначенням у ньому платником іншої особи, а не позивача. Треба враховувати весь зміст платіжного документа, зокрема, вказівки на призначення відповідного платежу (об`єкта справляння судового збору). Визначальним виступає факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спецфонду Держбюджету.

Однак, суд не може прийняти до уваги квитанцію про сплату судового збору особи, яка є вже нині померлою, враховуючи також і той факт, що позовна заява була подана до суду вже після смерті ОСОБА_4 . Крім того, розмір судового збору, що був сплачений не відповідає ставці судового збору, що діяв станом на момент подачі позовної заяви до суду , тобто сплачено було 992,40 грн., а потрібно було сплатити 1073 грн. 60 коп. (на момент подачі позову).

З урахуванням наведеного, суд вважає, що судовий збір за подачу позову - не сплачений і підлягає сплаті позивачкою у встановленому законом порядку.

Крім того, у тексті позовної заяви не уточнено та не зазначено ким взагалі приходилась позивачка ОСОБА_4 за статусом по відношенню до самого ОСОБА_4 та до нерухомості, тим самим не обґрунтовано її право на звернення до суду із позовними вимогами вказаного характеру, не надані докази сімейних відносин із ОСОБА_4 .

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до частин 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, окремо викладе та подасть клопотання про витребування доказів у справі, - позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст.ст. 84, 175, 177, 184, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (третя особа, що не заявляє самостійних вимог шодо предмету спору - ОСОБА_3 , Виконавчий комітет Ренійської міської ради Ізмаїльського району Одеської області) про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - залишити без руху.

Надати позивачці (її представнику) п`ять днів з дня отримання ними ухвали для усунення недоліків позовної заяви і оформлення її відповідно до вимог чинного законодавства.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вячеслав ДУДНИК