Справа № 357/2488/23
Провадження № 2/357/35/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бебешко М. М. ,

при секретарі Фельтіна Н. А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

07 березня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якому просить суд розірвати шляю між сторонами.

Позовні вимоги мотивував тим, що 22 січня 2015 року між сторонами було зареєстровано шлюб. У сторін ІНФОРМАЦІЯ_1 народилася донька ОСОБА_3 . Причиною розірвання шлюбу є втрата почуття взаємної поваги та любові. Шлюбні відносини фактично припинені.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями, вказану справу 07 березня 2023 року передано на розгляд судді Бебешко М.М.

Ухвалою суду від 09 березня 2024 року позовну заяву залишено без руху через несплату судового збору.

30 березня 2023 року на адресу суду надійшла заява від позивачу про усунення недоліків та сплату судового збору.

Ухвалою суду від 05 квітня 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження, з призначенням судового розгляду на 08 травня 2023 року.

01 травня 2023 року на адресу суду надійшла заява від відповідача ОСОБА_2 про надання сторонам строку на примирення не менше шести місяців через наявність на утриманні малолітньої доньки.

Ухвалою суду від 08 травня 2023 задоволено заяву відповідача ОСОБА_4 ,В та надано сторонам строк на примирення терміном на шість місяців, провадження у справі зупинено, наступне судове засідання призначено на 08 листопада 2023 року.

30 червня 2023 року справу витребувано Київським апеляційним судом у зв`язку з надходженням апеляційної скарги на ухвалу суду про наданням сторонам строку на примирення.

Через ненадходження справи з Київського апеляційного суду станом на 08 листопада 2023 року, останню знято з розгляду.

18 лютого 2024 року на адресу суду з Київського апеляційного суду надійшла вказана справа після апеляційного перегляду ухвали суду від 08 травня 20243 року.

Ухвалою суду від 20 лютого 2024 року поновлено провадження у справі та призначено судовий розгляд на 22 березня 2024 року.

21 березня 2024 року на адресу суду надійшла заява від представника позивача адвоката Пархети М.А. про розгляд справи за відсутності сторони позивача, підтримання позовних вимог у повному обсязі та відсутність заперечень проти ухвалення заочного рішення.

Відповідач в судове засідання на 22 березня 2024 року не явилася, про день, час та місце судового розгляду повідомлялася судом своєчасно.

За таких обставин суд вважає за можливе здійснювати судовий розгляд за відсутності сторін за наявними у справі доказами.

Відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

22 січня 2015 року між сторонами укладено шлюб.

Від спільного проживання у сторін народилася донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Шлюбні відносини фактично припинені.

Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу розірвання шлюбу.

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Згідно з частиною першою статті 24 Сімейного кодексу України (далі СК України) шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно з частинами третьою та четвертою статті 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Згідно із частиною третьою статті 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (частина 1 статті 110 СК України).

Статтею 113 СК України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Судом встановлено, що сторони разом не проживають, сімейні стосунки не підтримують, шлюб існує формально.

За таких обставин суд вважає, що наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше збереження шлюбу суперечить інтересам позивача.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили (ч.3 ст.115 СК України).

Відповідно ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у вигляді судового збору сплаченого позивачем під час подачі позову до суду.

За таких обставин суд вважає за доцільне стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою судового збору в сумі 1073,60 грн.

Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 141, 258-259, 263-265, 273, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 22 січня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 47 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою останнім судового збору в сумі 1073,60 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання: АДРЕСА_2 . РНОКПП: НОМЕР_2 .

Суддя М. М. Бебешко