КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року місто Київ

Справа № 752/4075/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/6665/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого судді Желепи О.В.,

суддів: Мазурик О. Ф., Немировської О. В.

за участю секретаря судових засідань Рябошапка М. О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Каравасілі Христини Михайлівни в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року про призначення експертизи (постановлену у складі судді Плахотнюк К.Г., інформація про дату складання повного тексту ухвали відсутня)

у справі за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди

ВСТАНОВИВ

У лютому 2023 року ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 звернулись до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , в якому просили стягнути з ОСОБА_2 на їх користь майнову шкоду у розмірі 128 861 грн 00 к., а також судові витрати.

Позов обґрунтовували тим, що вони є співвласниками будинку садового типу за адресою: АДРЕСА_1 . Відповідач у справі ОСОБА_2 є власником сусіднього будинку садибного типу за адресою:

АДРЕСА_2 був квартирного типу, однак згодом поділений на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна.

У вересні 2021 року відповідач ОСОБА_2 розпочав незаконне будівництво, а саме повний демонтаж другого поверху будинку і почав нове його будівництво. Будівельні роботи також виконувалися і на першому поверсі, внаслідок чого було спричинено пошкодження суміжної стіни на двох поверхах будинку позивачів. З`явилися тріщини в стінах 1-2 мм, наскрізні тріщини в перемичках та біля віконних отворів, розриви на шпалерах, тріщини між кахелем, розташування та характер яких, може бути результатом порушення фундаменту та його просідання внаслідок незаконних будівельних робіт в суміжному будинку. Також вказали, що під час виконання відповідачем будівельних робіт частини його будинку, а саме у період з 18.10.2021 року по 10.06.2022 року частина даху їх будинку перебувала без покрівлі, що вплинуло на загальний будівельний технічний стан будинку Висота даху будинку відповідача та його фасад фактично на декілька місяців перекрили вентиляційний димохід позивачів, а саме у період з 24.11.2021 року по 06.06.2022 року, що в свою чергу заважало нормально користуватися газовою плитою та опаленням.

27 липня 2023 року у судовому засіданні представником позивача ОСОБА_3 подано клопотання про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи.

Клопотання обґрунтовано тим, що проведення такої експертизи потребує спеціальних знань в дослідженні об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій, відповідних документів, та має значення для правильного вирішення спору.

На розгляд та вирішення експерта просилипоставити наступні питання:

-які наявні пошкодження в будинку садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 ;

-у разі виявлених наявних пошкоджень, зазначених у першому питанні, чи є вони наслідком порушення вимог нормативно правових актів у галузі будівництва, в процесі проведення будівельних робіт в сусідньому будинку садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 ? Якщо так, яких саме вимог нормативно правових актів у галузі будівництва?

-у разі виявлення пошкоджень, зазначених упершому питанні, якою є вартість ремонтно-будівельних робіт у будинку садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 , проведення яких необхідне для усунення цих пошкоджень?

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року клопотання представника позивача ОСОБА_3 - адвоката Зленка С. В. про призначення судової будівельно-технічної експертизи у цивільній справі № 752/4075/23 за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди - задоволено.

Призначено у справі № 752/4075/23 судову будівельно-технічну експертизу за матеріалами справи та шляхом дослідження об`єктів нерухомості - будинків АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 .

На вирішення судовим експертам поставлено такі питання:

1. Яким є технічний стан будинку АДРЕСА_1 ?

2. Визначити ступінь та обсяг пошкоджень суміжної стіни першого та другого поверхів яка була закладена між будинками АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 на час забудови, станом на час проведення експертного дослідження;

3. Визначити ступінь та обсяг пошкоджень у будинку АДРЕСА_1 у вигляді тріщин у стінах, наскрізних тріщин в перемичках та біля віконних отворів, розривів шпалер, тріщин між кахелем;

4. Визначити відповідність виконаних будівельних робіт першого та другого поверхів у будинку АДРЕСА_1 (коли було демонтовано всі внутрішні стіни на першому поверсі, повністю демонтовано другий поверх та покрівлю) вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва?

5. Визначити причини виявлених пошкоджень суміжної стіни першого та другого поверхів яка була закладена між будинками АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 на час забудови, пошкоджень у будинку АДРЕСА_1 у вигляді тріщин у стінах, наскрізних тріщин в перемичках та біля віконних отворів, розривів шпалер, тріщин між кахелем;

6. Визначити вартість відновлювальних ремонтних робіт для усунення виявлених пошкоджень будинку АДРЕСА_1 ;

7. Визначити ступінь втрати технічного стану будинку АДРЕСА_1 з огляду на завдані пошкодження суміжної стіни першого та другого поверхів між будинками АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , тріщини у стінах, наскрізних тріщин в перемичках та біля віконних отворів, розривів шпалер, тріщин між кахелем;

8. Визначити розмір матеріального збитку завданого власникам будинку садибного типу за адресою: АДРЕСА_1 .

Проведення судової експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вулиця Смоленська,6).

Попереджено судових експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 КК України.

У розпорядження судовим експертам надано матеріали справи № 752/4075/23 за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди.

Оплату послуг експерта покладено на позивачку ОСОБА_3 .

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи з дня її призначення.

Не погодившись з такою ухвалою суду, Каравасілі Х.М. в інтересах ОСОБА_2 , 02 січня 2024 року, згідно поштової відмітки, направила на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року та направити справу № 752/4075/23 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що оскаржувану ухвалу постановлено з грубим порушенням норм матеріального та процесуального права, ухвала не відповідає критеріям обґрунтованості, законності та вмотивованості.

Вказує, що призначення у даній справі експертизи є недоцільним, докази що спростовують та підтверджують позиції сторін вже наявні в матеріалах справи. Крім того, враховуючи предмет та підстави позову, питання які поставлені на вирішення експертам, не входять до предмету доказування у справі.

Зазначає, що судом безпідставно та необґрунтовано відхилено запропоновані відповідачем питання на вирішення експертизи, без надання будь-якого мотивування такого відхилення. Винесені судом питання спрямовані виключно на підтвердження та встановлення обставин повідомлених позивачами, з повним ігноруванням доводів відповідача, які підтверджуються відповідними доказами. Крім того, питання щодо визначення відповідності виконаних будівельних робіт першого та другого поверхів вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва є питанням з питань права, яке не може бути поставлене на вирішення судової будівельно-технічної та оціночно-будівельної експертизи та не входить до предмету даного позову.

Також посилається на те, що клопотання про призначення експертизи подано з порушенням встановленого законом строку. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін, тому клопотання мало бути подано до першого судового засідання. Однак клопотання подано під час розгляду справи по суті, без надання будь-якого обґрунтування поважності пропущення строку на його подання та без заявлення клопотання про його поновлення.

Крім того вказує, що судом порушено таємницю нарадчої кімнати. Суддя фактично перебуваючи в нарадчій кімнаті з 04.12.2023 року по 19.12.2023 року розглянула низку справ, що підтверджується наявними в ЄДРСР рішеннями та ухвалами. Крім того, судом фактично проведено судове засідання, за наслідками якого прийнято оскаржувану ухвалу 04.12.2023 року, тоді як сама ухвала датована 05.12.2023 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 19 січня 2024 року відкрито апеляційне провадження та надано учасникам справи строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

Матеріали цивільної справи № 752/4075/23 надійшли на адресу Київського апеляційного суду 25 березня 2024 року.

Від позивачів 23 квітня 2024 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивачі просять відхилити апеляційну скаргу, а ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року залишити без змін. Вказують, що ні ухвалу про відкриття апеляційного провадження, ні копію апеляційної скарги ними не було отримано. Лише 17 квітня 2024 року представник позивача ознайомився з матеріалами справи, тому вважають що строк на подання відзиву не порущений.

Вказують, що для вирішення даної справи необхідні спеціальні знання, тому призначення експертизи є доцільним та необхідним. Крім того зазначають, що ЦПК України не містить заборон щодо неможливості призначення експертизи у справі після закінчення строку на подання відповідного клопотання, таке питання залишається на розсуд суду.

Апеляційний суд дослідивши матеріали справи, вважає, що позивачами не пропущено строк на подання відзиву з огляду на наступне.

Відповідно до матеріалів справи 19 січня 2024 року копія апеляційної скарги та ухвала про відкриття апеляційного провадження направлені на поштові адреси позивачів. Однак, кореспонденція суду повернулась на адресу Київського апеляційного суду як не отримана.

Даних щодо наявності у позивачів електронних адрес апеляційна скарга не містить, відомостей про представника позивача в апеляційній скарзі також не зазначено. До надходження до апеляційного суду матеріалів цивільної справи № 752/4075/23, апеляційний суд був позбавлений можливості повідомити позивачів про відкрите апеляційне провадження.

Відповідно до наявного в матеріалах справи клопотання представника позивача ОСОБА_3 адвоката Зленко С. В.. про ознайомлення з матеріалами справи від 17 квітня 2024 року, останній ознайомився з матеріалами справи 17 квітня 2024 року.

Відзив на апеляційну скаргу направлено засобами поштового зв`язку 18 квітня 2024 року.

Оскільки до 17 квітня 2024 року у суду відсутні відомості про вручення позивачам копії ухвали про відкриття апеляційного провадження та копії апеляційної скарги, та направлення відзиву на апеляційну скаргу 18 квітня 2024 року, строк на подання відзиву не пропущено.

У судовому засіданні представник відповідача адвокат Каравасілі Х. М. доводи апеляційної скарги підтримала, просила скасувати ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року .

Позивач ОСОБА_6 у судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив залишити ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року без змін.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_3 адвокат Зленко С. В. просив залишити оскаржувану ухвалу без змін, а скаргу без задоволення.

Позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 і ОСОБА_5 подали заяву про розгляд справи без їх участі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача Желепи О.В., пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Задовольняючи клопотання про призначення експертизи, суд першої інстанції виснував, що для з`ясування питання щодо причин пошкодження суміжної стіни на першому та другому поверхах будинків АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , виникнення тріщин у стінах та наскрізних тріщин в перемичках та біля віконних отворів, розривів на шпалерах, тріщин між кахелем у будинку АДРЕСА_1 , суду необхідні спеціальні знання.

Суд першої інстанції визначаючи обсяг та суть питань, які необхідно поставити перед експертами, керувався предметом спору та питаннями, що підлягають з`ясуванню судом та перевірці доказами, а також з огляду на зазначені позивачами підстави позову та заперечення відповідача.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, оскільки вони відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що в провадженні Голосіївського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини першої, пункту 2 частини другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються висновками експертів.

Згідно статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (стаття 1 Закону України про «Судову експертизу»).

Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.

Відповідно до статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом, а учасники справи можуть запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта (частини 4, 5 статті 103 ЦПК України).

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм. Суди не повинні ставити судовому експерту питання правового характеру, які повинні вирішуватися самим судом, тобто експерту можна ставити лише питання факту, а не правової оцінки.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 30.05.1997 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», висновок експерта є доказом в цивільному процесі. Він не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

В п.17 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» роз`яснено, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів. При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 143 - 150 ЦПК України, Законом України від 25 лютого 1994 року N 4038-XII («Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 8 жовтня 1998 року N 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 30 грудня 2004 року N 144/5), та враховувати роз`яснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998 року № 15) з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.

Статтею 104 ЦПК України встановлені вимоги до змісту ухвали про призначення експертизи, згідно яких в ухвалі про призначення експертизи суд зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять до предмету доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм.

У даній справі позивачі просять стягнути з відповідача майнову шкоду, обґрунтовуючи її завдання наслідком проведення відповідачем будівельних робіт частини його будинку.

Отже, для встановлення обставин, що мають значення для справи, а саме для встановлення причин, підстав, обсягу пошкоджень, розміру завданих збитків, висновок судової будівельно-технічної експертизи в цивільній справі є одним із належних та допустимих доказів щодо вирішення позовних вимог і для з`ясування цих обставин, які входять до предмета доказування та мають значення для справи, вбачається необхідність спеціальних знань, без яких встановити відповідні обставини справи та вирішити спір по суті неможливо.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що ухвала суду про призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи відповідає нормам Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК ).

Призначення у вказаній справі судової будівельно-технічної експертизи сприятиме встановленню дійсних обставин справи.

Доводи апеляційної скарги про те, що судом поставлено питання що стосується питання з права, відхиляються апеляційним судом.

Дослідивши питання поставлені на вирішення експерта, апеляційний суд вважає, що поставлені питання стосуються виключно предмета доказування в даній справі, крім того у разі якщо поставлене питання виходить за межі компетенції експерта, останнійне позбавлений можливості повідомити про такі обставини суд.

Так відповідно до ч. 4 ст. 106 ЦПК України у разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями

Крім того ч. 7 ст. 103 ЦПК України визначено, що призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги про те, що суд безпідставно та необґрунтовано відхилив запропоновані відповідачем питання.

Місцевий суд з урахуванням позовних вимог та заперечень відповідача сформував питання таким чином щоб спростувати або підтвердити позовні вимоги, та не поставив на вирішення експертів ті питання, що не мають значення для вирішення справи по суті.

В межах поставлених питань, експерт також має проаналізувати питання виникнення руйнації будинку з інших причин, якщо такі ним будуть встановлені. А тому посилання на те, що тріщини виникли через зсув ґрунтів, на переконання суду може бути досліджено в межах поставлених експерту питань.

Посилання скаржника на порушення строків подання клопотання про призначення експертизи, колегія суддів не приймає з огляду на те, що до подачі відповідачем відзиву, позивач мав право розраховувати на визнання позову відповідачем, внаслідок чого необхідність в призначенні експертизи відпала б.

Після отримання відзиву позивачем, суд вже визначився, що справа буде розглядатись з викликом сторін, а тому вирішити клопотання про призначення експертизи суд не міг раніше ніж в першому судовому засіданні , в якому і було подано та вирішено таке клопотання.

Крім того, суд враховує, що для з`ясування зв`язку між діями відповідача і руйнацією частини будинку позивача без проведення такої експертизи неможливо встановити обставини, які мають значення для вирішення справи, а тому призначаючи експертизу суд виконав свій обов`язок сприяти учасникам процесу в здійсненні ними їх прав та обов`язків та не порушив принципу змагальності сторін.

Не співпадіння в даті резолютивної частини ухвали з датою проведеного судового засідання не є підставою для скасування законної ухвали, а допущені судом описки в резолютивній частині ухвали, якщо такі мали місце, усуваються в передбаченому ст. 269 ЦПК України порядку.

Щодо посилання скаржника на те, що судом була порушена таємниця нарадчої кімнати є безпідставні.

Положеннями ч. 9 ст. 268 ЦПК України визначено, що ухвали суду проголошуються негайно після їх постановлення за правилами проголошення рішень суду.

Згідно з ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Разом з тим, положеннями ч. 6 ст. 259 ЦПК України визначено, що складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.

З матеріалів справи встановлено, що 05 грудня 2023 року судом постановлено вступну та резолютивну частини оскаржуваної ухвали. З вказаного процесуального документу вбачається, що повний текст ухвали буде складено на 11 грудня 2023 року.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить положень, що передбачають складання повного тексту ухвали в нарадчій кімнаті.

Крім того, направлення до ЄДРСР процесуальних документів не є ні датою прийняття відповідного процесуального рішення, ні датою складання повного судового рішення.

Тому ухвалення судом рішень з 05.12.2023 року по 19.12.2023 року не є порушенням з боку головуючого та не свідчить про порушення таємниці нарадчої кімнати.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги не спростовують правильних висновків суду щодо призначення експертизи у справі, а також не свідчать про порушення судом норм матеріального та процесуального права, які б могли бути підставою для скасування ухвали суду.

Згідно статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції без змін як такої, що є законною та обґрунтованою, а тому апеляційну скаргу Каравасілі Х. М. в інтересах ОСОБА_2 необхідно залишити без задоволення, а ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року - без змін.

Керуючись ст. ст. 268, 367-368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Каравасілі Христини Михайлівни в інтересах ОСОБА_2 - залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 05 грудня 2023 року про призначення експертизи - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, визначених у ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 24 квітня 2024 року.

Головуючий О. В. Желепа

Судді О. Ф. Мазурик

О. В. Немировська