БАРАНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/2127/23
Провадження № 2/273/267/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2024 року м.Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Самойленко Л.М.,

при секретарі судових засідань Муравській М.М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка за правилами загального позовного провадження справу за позовом позивача ОСОБА_1 до відповідача Баранівської міської ради про визначення додаткового строку для поданнязаяви проприйняття спадщини- ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_2 у с. Кашперівка Баранівського району Житомирської області тривалістю 60 календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

В обґрунтування вимог позивач зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , з якою позивач не перебував у родинних відносинах. ОСОБА_2 проживала одиноко. Батьки позивача та він сам здійснювали догляд та лікування ОСОБА_2 . При житті 23.11.2000 року ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла все своє майно позивачу. Заповіт ніким не змінений і не скасований. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на її майно, а саме на земельну ділянку площею 1,9800 га, розташована на території Кашперівської сільської ради Звягельського району Житомирської області.Про наявність заповіту позивач випадково дізнався від секретаря Кашперівської сільської ради у липні 2023 року.

Позивач пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини з огляду на те, що не знав про наявність заповіту та вищевказаної земельної ділянки.

27.07.2023 року нотаріус Баранівської державної нотаріальної контори Паламарчук О.М. повідомила йому про необхідність звернення до суду з метою продовження строку для прийняття спадщини.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, 19.03.2024 року направив до суду заяву, в якій просить справу розглянути без нього, позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач Баранівської міської ради в судове засідання свого представника не направили, подали до суду заяву, в якій просили розглядати справу без представника ради, не заперечують проти задоволення позовних вимог у разі їх доведення належними та допустимими доказами у судовому засіданні.

В зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про смерть ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Кашперівка Баранівського району Житомирської області (а.с. 9 ).

Згідно копії заповіту від 23.11.2000 року ОСОБА_2 заповіла все своє майно ОСОБА_1 ( а.с. 7).

Згідно з копією Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 552930 ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 1,9800 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Кашперівської сільської ради Баранівського району Житомирської області ( а.с.8 ).

Згідно копії архівної довідки від 24.07.2023 року № Т-119 ОСОБА_2 , 1926 р.н., проживала за адресою АДРЕСА_1 . З ОСОБА_2 , інші зареєстровані члени сім`ї не значаться ( а.с.10 ).

Згідно повідомлення завідувача Баранівської державної нотаріальної контори від 27.07.2023 року № 524/01-16 ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ( а.с.11 ).

Згідно відповіді на запит суду завідувача Баранівської державної нотаріальної контори від 09.01.2024 року № 16/01-16 спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 не заводилася ( а.с. 23 ).

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьо їстатті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України дозволяє сформулювати правило, відповідно до якого надання судом додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можливо у разі: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави та 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. У такому разі, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо ( постанову Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)).

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 (провадження № 61-17072св20), від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20), від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19 (провадження № 61-9552св21).

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 06 червня 2018 року у справі № 315/765/14-ц, від 28 жовтня 2019 року у справі № 761/42165/17, від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, 15 квітня 2020 року у справі № 190/106/18 (провадження № 61-41455св18), 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19 (провадження № 61-17072св20), від 15 квітня 2021 року у справі № 591/1271/18 (провадження № 61-195св21), від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19 (провадження № 61-18000св20), від 12 серпня 2021 року у справі № 757/51328/18-ц (провадження № 61-15517св20), від 20 грудня 2021 року у справі № 671/1504/20 (провадження № 61-3992св21), що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Враховуючи встановлені судом належним чином фактичні обставини справи: наявність заповіту на користь позивача ОСОБА_1 як спадкоємця, наведені позивачем причини своєчасного неприйняття спадщини після спадкодавця ОСОБА_2 , зважаючи на позицію відповідача, який не запечує щодо задоволення позовних вимог, суд придоходить до висновку, що визначений частиною першою статті 1270 ЦК строк для прийняття спадщини, пропущений позивачем із поважних причин, тому позов підлягає задоволенню.

Судові витрати, за заявою позивача, залишити за ним.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 81, 83, 89, 141, 206,258-259,263-268,352 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Кашперівка Баранівського району Житомирської області ОСОБА_2 тривалістю 60 календарних днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складення).

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Людмила САМОЙЛЕНКО