ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4206/24
провадження № 2/753/4449/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Лужецька О.Р., перевіривши дотримання вимог ст.ст. 175, 177, 184, 185 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою суду від 04.03.2024 р. позовну заяву залишено без руху, з підстави несплати судового збору.

19.03.2024 р. позивач надав суду копію квитанції про сплату судового збору в розмірі 1 211,20грн.

Разом з тим, перевіривши зазначену позовну заяву й додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до пп. 4, 5 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно із ч.6 ст.175 ЦПК України у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

В позові зазначено, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Як вбачається із відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» від 25.03.2024 р., відповідач ОСОБА_2 , по м. Києву зареєстрованою не значиться.

Згідно відповіді №507412 від 25.03.2024 р. з Єдиного державного демографічного реєстру, відомості про адресу реєстрації ОСОБА_2 відсутні.

Згідно ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Доказів того, що сторони від шлюбу мають дітей позивачем не надано.

Разом з тим, відсутні докази домовленості подружжя про те, що справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Крім того в матеріалах позову відсутні відомості щодо зареєстрованого місця проживання чи перебування позивача.

Таким чином, підстав для застосування ч. 1 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ЦПК України при визначенні підсудності справи немає.

Згідно з ч. 9ст. 28 ЦПК Українипозови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Будь-які відомості щодо майна відповідача чи останнього відомого зареєстрованого його місця проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи) в матеріалах позову відсутні.

Статтею 110 СК України передбачено право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу.

Разом з тим, в порушення вимог п. 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України невикладено обставин звернення позивача з даним позовом до суду, оскільки відповідно до ст. 106 СК України подружжя, яке не має дітей, має право подати до органу державної реєстрації актів цивільного стану заяву про розірвання шлюбу.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» визначено, що розірвання шлюбу судом відбувається: за наявності в подружжя спільних неповнолітніх дітей; за відсутності згоди одного з подружжя на розірвання шлюбу, крім випадків, передбачених ст. 107 СК України.

Звертаючись до суду, позивачем у позовній заяві не зазначено підстав розірвання шлюбу в судовому порядку, які перешкоджають розірванню шлюбу в органах державної реєстрації актів цивільного стану, відсутності згоди другого з подружжя на розірвання шлюбу через органи ДРАЦС.

Статтею 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено право на повноважний суд. Відповідно частини першої цієї статті, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

З огляду на викладене, вбачається, що в матеріалах позовної заяви відсутні будь-які дані та не викладено жодних обставини, якими позивач обґрунтовує підсудність даної справи саме Дарницькому районному суду м. Києва, а тому наявні підстави для залишення заяви без руху.

Таким чином, позивачу необхідно конкретизувати виклад обставин з посиланням на докази та навести нормативне обґрунтування щодо визначення територіальної юрисдикції (підсудності) даної справи Дарницькому районному суду м. Києва.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 185, 260 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені недоліки позовної заяви у строк, який не може перевищувати семи днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ О.Р. ЛУЖЕЦЬКА