Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/70/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2024 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Козіна С.М., перевіривши позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 у справі № 374/407/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави.

Ухвалою Ржищівського міського суду Київської області від 17 листопада 2023 року відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

14 березня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Лошадкіна В.О. подала позовну заяву про вступ у справу третьої особи з самостійними вимогами щодо предмета спору, яка обґрунтована тим, що у провадженні Ржищівського міського суду Київської області перебуває справа № 374/407/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави. Предметом розгляду вказаної справи є матеріальна-правова вимога ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про звернення стягнення на 11 000 000 акцій ПРАТ «ВІННИЦЬКИЙ УНІВЕРМАГ» загальною номінальною вартістю 28 600 000, 00 грн. в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_3 перед ОСОБА_2 за договором позики від 04.10.2021 у розмірі 42 950 615,00 грн. В свою чергу, наразі, існує рішення Господарського суду Вінницької області від 14.10.2022 у справі №902/1076/21, що залишено без змін постановою Верховного суду від 12.07.2023. яким, у тому числі витребувано із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 9 792 474 акцій емітента ПРАТ "ВІННИЦЬКИЙ УНІВЕРМАГ". Таким чином, частина об`єкту спірних правовідносин (матеріально-правового об`єкту), яким є 9 792 474 акцій емітента ПРАТ "ВІННИЦЬКИЙ УНІВЕРМАГ", з приводу якого виник спір між ОСОБА_2 до ОСОБА_3 належить ОСОБА_5 . З огляду на викладені обставини, з метою захисту своїх прав та інтересів ОСОБА_6 вважає за доцільне звернутись із відповідним позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 та ОСОБА_7 про визнання за ним права власності на 9 792 474 штук простих іменних акцій бездокументарної форми існування емітента ПРАТ "ВІННИЦЬКИЙ УНІВЕРМАГ", а також, про визнання недійсним договору застави цінних паперів від 04.10.2021, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_7 та договору відступлення права вимоги, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_7 в частині 9 792 474 штук простих іменних акцій бездокументарної форми існування емітента ПРАТ "ВІННИЦЬКИЙ УНІВЕРМАГ", які належать ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно з ч. 3, 4 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Як роз`яснено у п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України, тобто як до вимог щодо подачі зустрічного позову.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Таким чином, для того, щоб набути статус третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору повинно бути дотримано декілька критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам );

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Зважаючи на це, саме дотримання цих критеріїв підлягає оцінці при прийнятті рішення щодо вступу у справу третьої особи із самостійними вимогами.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Також, Велика палата Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18 дійшла висновку про те, що позов третьої особи, поданий, згідно приписів ст. 52 ЦПК України, може бути прийнятий судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. А вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

Аналізуючи вказану норму закону, слід зробити висновок, що для набуття статусу третьої особи із самостійними вимогами щодо предмета спору, повинен мати місце такий критерій, як наявність єдиного предмету спору, що було дотримано ОСОБА_1 .

Таким чином, на відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи, в силу ч. 1 ст. 52 ЦПК України, повинна містити самостійні вимоги саме щодо предмета спору у справі.

Проаналізувавши позов, що перебуває в провадженні суду та поданий позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, суд приходить до висновку, що ці позови є взаємопов`язаними та поєднані спільним предметом спору, а відтак з огляду на викладене, з метою об`єктивного розгляду справи, а також винесення законного та обґрунтованого рішення, суд вважає за необхідне прийняти позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 до свого провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЦПК України, про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. 52, 212, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 прийняти до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет застави та об`єднати їх в одне провадження, присвоївши справі номер № 374/407/23.

Визначити відповідачам п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву ОСОБА_1 .

У зазначений строк відповідачі мають право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Встановити третій особі, що заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя