Номер провадження: 22-ц/813/4781/24
Головуючий у першій інстанції Васильків О.В.
Доповідач Таварткіладзе О. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

25.04.2024 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в особі судді-доповідача Таварткіладзе О.М., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Одеській області на рішення Київського районного суду м. Одеси від 08 лютого 2024 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Державна казначейська служба Україна про стягнення моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 08 лютого 2024 року позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про стягнення моральної шкоди задоволено частково.

Не погодившись з вказаним рішенням суду, 18.03.2024 року за допомогою підсистеми (модуля) ЄСІТС Електронний суд, Головне управління Національної поліції в Одеській області звернулося з апеляційною скаргою безпосередньо до суду апеляційної інстанції в порядку ст. 355 ЦПК України.

Апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що вона подана та підписна представником Головного управління Національної поліції в Одеській області Сокуренком Іллею Анатолійовичем.

На підтвердження повноважень діяти від імені скаржника до апеляційної скарги також надано копія витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців, та громадських формувань та довіреність в електронній формі. Відповідно до довіреності від 07.11.2023 ОСОБА_2 , на підставі витягу з ЄДР від 07.11.2023, уповноважив, у порядку передоручення, ОСОБА_3 представляти інтереси Головного управління Національної поліції в Одеській області. В свою чергу, згідно з довіреністю від 07.11.2023 ОСОБА_3 уповноважив, ОСОБА_4 , в порядку передоручення, представляти інтереси Головного управління Національної поліції в Одеській області.

Відповідно до частин першої, четвертої сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Згідно з частиною першою статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною першою статті 64 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідні положення» Конституції України представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 01 січня 2017 року; у судах апеляційної

інстанції - з 01 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 01 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.

Відповідно до змін, які внесені до ЦПК України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» від 18 грудня 2019 року № 390-IX, розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що «юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту)».

Тлумачення наведених норм права дає підстави для висновку, що в процесуальному законодавстві розмежовано такі категорії, як «самопредставництво» і «представництво». Для визнання особи такою, яка діє в порядку самопредставництва, потрібно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Подібні висновки викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду від 02 липня 2020 року в справі № 9901/39/20 (провадження № 11-137заі20) та в постанові Верховного Суду від 08 грудня 2021 року у справі № 753/14971/18 (провадження № 61-14183св21).

Реалізація права на звернення зі скаргою є процесуальною дією в суді, яка має здійснюватися або самою особою у порядку самопредставництва, або її процесуальним представником.

В порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що з урахуванням положень статті 58 ЦПК України для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, треба, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Проте, до апеляційної скарги не надано документів, які підтверджують, що ОСОБА_4 має право представляти інтереси Головного управління Національної поліції в Одеській області та діяти в порядку самопредставництва саме останнього.

Тому, скаржнику потрібно надати до апеляційного суду документи, які відповідно до правил частини четвертої статті 58 ЦПК України, підтверджували право подання ОСОБА_4 апеляційної скарги від імені Головного управління Національної поліції в Одеській області в порядку самопредставництва, як особи, повноваження якої визначені установчими документами, (посадова інструкція посадової особи, положення юридичного відділу тощо).

Апеляційний суд зазначає, що довіреність у порядку передоручення, якою ОСОБА_4 уповноважено представляти інтереси Головного управління Національної поліції в Одеській області, не впливає на обов`язок останнього підтвердити свої повноваження діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, посадової інструкції, трудового договору (контракту).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тобто скарга залишається без руху, про що повідомляється скаржник і йому надається строк для усунення недоліків.

Таким чином, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги щодо надання доказів на підтвердження повноважень представника діяти в порядку самопредставництва.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185, ст. 356 ЦПК України

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Одеській області на рішення Київського районного суду м. Одеси від 08 лютого 2024 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених в тексті ухвали.

Роз`яснити скаржникам, що у разі не усунення недоліків апеляційної скарги протягом вказаного терміну апеляційна скарга буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду О.М. Таварткіладзе