ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5209/24
провадження № 2/753/4807/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі судді Якусика О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницького відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з рухомого майна,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до Дарницького відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), в якому просить скасувати арешт з майна, а саме - автомобіля Хонда, державний знак НОМЕР_1 ОСОБА_1 , що було винесено на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія АА № 603583 від 13 серпня 2003 року, знято з оригіналу: серія АА № 897238 .

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 березня 2024 року позовну заяву передано для розгляду судді Якусику О.В.

Вирішуючи питання про відкриття провадження за даною позовною заявою, суд дійшов висновку, що вона не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України, а тому її належить залишити без руху з наданням позивачу строку для усунення наявних недоліків.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява, крім іншого, повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вказаних вимог, оскільки (1) позивач не вказала у позовній заяві ідентифікаційні характеристики автомобіля, арешт з якого просить зняти позивач (рік випуску, номер, рами, кузова, VIN-номер тощо), (2) не зазначила докази, що підтверджують належність позивачу автомобіля, арешт з якого він просить зняти (свідоцтво про реєстрацію ТЗ, відомості з баз даних Головного сервісного центру МВС України тощо); (3) не зазначила докази її звернення до Головного сервісного центру МВС України та докази відмови у проведенні перереєстрації ТЗ з посиланням на наявність арешту цього автомобіля.

Такі докази також не додані і до позовної заяви.

Суд зауважує, що відповідно до частин 3, 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання витребування доказів тощо.

Частиною другою статті 83 ЦПК України встановлено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частина восьма цієї статті).

Згідно з частиною першою статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Крім цього, суд зауважує, що у переліку додатків до позовної заяви зазначено копію постанови про арешт майна боржника та до позовної заяви додано ксерокопію документу, зміст якого не був відтворений у цій копії та є нечитабельним, а тому суд позбавлений можливості визначити відповідність викладу цієї обставини (арешту майна), якою позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» станом на 1 січня 2022 прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць становить - 3 028,00 гривень.

Отже, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання позовної заяви становить 1211,20 грн.

Як свідчать додані до позовної заяви докази, позивач сплатила судовий збір у сумі 1073,60, тобто у меншому розмірі, ніж передбачено законодавством. Таким чином позивач повинна доплатити судовий збір у сумі 137,6 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, вказаних у цій ухвалі.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до частини 3 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 175-177, 185, 260, 353 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Дарницького відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про зняття арешту з рухомого майна залишити без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Якусик