Номер провадження 2/243/661/24
Номер справи 243/1284/24
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

28 березня 2024 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Агеєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Кобець О.М.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів на підставі наказу № 29-к «Про впровадження дистанційної роботи Слов`янського міськрайонного суду Донецької області» від 10 травня 2022 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Прокопцев Сергій Вікторович, до Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Адвокат Прокопцев С.В. звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області в інтересах позивача ОСОБА_1 з позовною заявою до Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 . На випадок смерті ОСОБА_2 залишила нотаріально посвідчений заповіт від 01.03.2013, яким заповідала ОСОБА_1 земельну ділянку площею 4,0647, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Райгородоцької селищної ради Краматорського району (колишнього Слов`янського) Донецької області, таким чином, ОСОБА_1 є спадкоємицею за заповітом. З метою оформлення спадщини у лютому 2024 року представник ОСОБА_1 на підставі довіреності, ОСОБА_3 звернулась до нотаріуса, однак отримала відмову в оформленні прав на спадщину, про що повідомлено у листі від 15.02.2024 №139/2-31, оскільки пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. Відмова оформлена у вигляді Постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 15.02.2024.

Зазначає, що ОСОБА_1 не знала про існування заповіту, який залишила ОСОБА_2 . Про заповіт в кінці 2023 року їй повідомила родичка померлої ОСОБА_2 - ОСОБА_4 , яка була свідком при посвідченні заповіту і з якою померла проживала за однією адресою.

Просить суд визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання Заяви про прийняття спадщини за заповітом, що залишилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Прокопцев С.В. у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Від представника позивача - адвоката Прокопцева С.В. до суду надійшла Заява, відповідно до якої він просить справу слухати без їх участі та наполягає на задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача - Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання, не з`явився.

Від керівника Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області надійшла Заява, в якій він просить суд розглянути справу у відсутності їх представника. Рішення просив ухвалити на розсуд суду у відповідності до вимог діючого законодавства України.

Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Прокопцев С.В., до Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.

Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним Заяви про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

В судовому засіданні встановлено, та підтверджено Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №33397857 від 01.03.2013, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , залишила нотаріально посвідчений заповіт від 01.03.2013, реєстровий №434, яким заповідала ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , земельну ділянку площею 4,0647, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на території Райгородоцької селищної ради Краматорського району (колишнього Слов`янського) Донецької області.

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 від 15.02.2024.

В судовому засіданні встановлено, що 15 лютого 2024 року позивач ОСОБА_2 через свого представника за довіреністю - ОСОБА_3 , звернувся до приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Бігуна В.В. з Заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , але 15 лютого 2024 року за вихідним № 139/02-31 постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії, їй у прийнятті Заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину відмовлено, оскільки нею пропущений шестимісячний строк для звернення з Заявою про прийняття спадщини.

З наданої відповіді приватним нотаріусом Краматорського районного нотаріального округу Донецької області Бігуном В.В. від 29.02.2024 за № 196/01-16, вбачається, що спадкова справа після ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , не заводилася.

Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав Заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати Заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання Заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Верховного Суду від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

За загальним правилом, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які пов`язані, зокрема, з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 17 грудня 2021 року у справі № 315/386/19 (провадження № 61-15100св21), а також Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду постанові 474/454/18 від 07 лютого 2024 року.

Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховним Судом України від 06 вересня 2017 року у справі N 6-496цс17.

Про свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі N 642/2539/18-ц, від 26 червня 2019 року у справі N 565/1145/17, від 28 жовтня 2019 року у справі N 761/42165/17, від 06 червня 2018 року у справі N 315/765/14-ц, що свідчить про сталість судової практики у спірних правовідносинах.

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 , як на підставу своїх порушених прав, зазначала, що строк для подання заяви про прийняття нею спадщини пропущений з поважної причини, так як вона не була обізнана про наявність заповіту, складеного на її ім`я, про його наявність вона дізналася в кінці 2023 року від родички померлої ОСОБА_4 , яка була присутньою та була свідком під час складання заповіту ОСОБА_2 , а тому не звернулася до нотаріуса з відповідною заявою у встановлений законом строк.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповіт є одностороннім правочином, оскільки залежить виключно від волі заповідача.

Відповідно до положень частин другої - четвертої статті 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скласти новий заповіт. Заповіт, який було складено пізніше, скасовує попередній заповіт повністю або у тій частині, в якій він йому суперечить. Кожний новий заповіт скасовує попередній і не відновлює заповіту, який заповідач склав перед ним. Якщо новий заповіт, складений заповідачем, був визнаний недійсним, чинність попереднього заповіту не відновлюється, крім випадків, встановлених статтями 225 і 231 цього Кодексу.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що у позивача були наявні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення дій в межах строку для прийняття спадщини, які пов`язані з її необізнаністю про наявність заповіту, складеного спадкодавицею ОСОБА_2 на її ім`я. Беззаперечних доказів зворотного відповідачем не надано та матеріалами справи не спростовано.

Таким чином, з урахуванням принципу пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність, розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд вважає, що обставини справи, встановлені судом, свідчать про наявність підстав для задоволення позову, а саме для визначення позивачу ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_4 терміном у три місяці з дня набрання рішенням законної сили..

На підставі викладеного, керуючись 12, 13, 76, 78, 81, 89, 141, 229, 235, 259, 263, 264, 265, 268, 353, 355, 356 ЦПК України, ст. ст. 1220 - 1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Прокопцев Сергій Вікторович, до Слов`янської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком в 3 (три) місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в судову палату по цивільних справах Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення прийнято, складено і підписано в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Повне судове рішення складено 28 березня 2024 року.

Головуючий:

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області О.В. Агеєва.