Справа № 397/452/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25.04.2024 селище Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В., перевіривши матеріали позовної заяви по цивільній справі №397/452/24

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 )

Представник позивача: адвокат Гура Костянтин Вікторович (місце знаходження: 25006, м. Кропивницький, вул. Ельворті,2 офіс.310, РНОКПП - НОМЕР_2 , ордер серія ВА №1076936 від 02.04.2024)

Відповідач: ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_3 , адреса проживання: АДРЕСА_2 )

Третя особа: Олександрівська державна нотаріальна контора Кіровоградської області (місце знаходження: 27300, Кіровоградська область, Кропивницький район, смт. Олександрівка, вул. Незалежності України,27, код ЄДРПОУ - 02884598)

Третя особа: Олександрівська селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області (адреса місця знаходження: 27300, Кіровоградська область, Кропивницький район, смт. Олександрівка, вул. Незалежності України,78, код ЄДРПОУ - 04364035)

Предмет позову: про скасування реєстрації та витребування майна,

У С Т А Н О В И В:

Позивач через представника - адвоката Гури К.В., звернувся до Олександрівського районного суду Кіровоградської області з позовом, в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати свідоцтво про право на спадщину, серія та номер: 5-377, виданий 03.07.2023 Державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2, виконуючою обов`язки щодо нотаріального обслуговування населення Кропивницького району Кіровоградської області в Олександрівській державній нотаріальній конторі Кіровоградської області Сибірцевою Оксаною Валентинівною;

- визнати незаконним та скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 68285984 від 03.07.2023 винесене державним нотаріусом Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2, Кропивницького міського нотаріального округу, Кіровоградської області Сибірцевою Оксаною Валентинівно.;

- витребувати в ОСОБА_2 (РНОКПП : НОМЕР_3 ) житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 040) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 );

- стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати та витрати пов`язані з розглядом справи

Суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє її відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п.2, 10 ч.1, ч.2 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно Постанови ВП ВС від 25.08.2020 по справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

В порушення вимог п.2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява позивача не містить відомостей про ціну позову.

Крім того, відповідно до ст.12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», - звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору.

В якості доказу вартості майна, суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна або цінова довідка.

З позовної заяви та додатків до неї не вбачається даних щодо актуальної вартості майна чи проведення будь-якої оцінки цього майна.

Суд наголошує, що вартість спірного майна не може бути визначена на власний розсуд сторони, а має бути підтверджена доказами, при цьому позовна заява повинна містити посилання на такі докази у відповідності до вимог п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Також, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду державного бюджету України.

Позивач у позовній заяві зазначено наступні позовні вимоги: про визнання незаконним та скасування свідоцтва про право на спадщину; про визнання незаконним та скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень; витребування житлового будинку.

Отже, позовна заява позивача об`єднує одну вимогу майнового і дві вимоги немайнового характеру.

До позовної заяви позивачем додано документи, що підтверджують сплату судового збору у розмірі 3220 грн. 80 коп.

Зі змісту ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» встановлено з 1 січня прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028 грн.

Згідно пп.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3028 грн. х 0,4 =1211,20 грн. ).

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір сплачується за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 1211,20 грн. та не більше 15140 грн.).

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.7 ст. 6 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі: об`єднання суддею в одне провадження кількох однорідних позовних вимог.

Відповідно до п.13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних у кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18.09.2023 року у справі №758/5118/21 виснувано, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, при зверненні до суду з двома вимогами немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2422,40 грн.

Оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження вартості спірного майна, йому також потрібно сплатити не менше 1211 грн. 80 коп. за вимогу майнового характеру (або сплатити 1% вартості спірного майна, але неменше 0,4 розміру прожитковогомінімуму для працездатних осіб, надавши при цьому суду довідку про вартість майна).

При зверненні до суду позивач сплатив 3220 грн. 80 коп. судового збору.

Отже, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1 % вартості спірного майна, але не менше 412,80 грн. (1211,20 грн. х 3 = 3633,60 грн. - 3220,80 грн. = 412,80 грн.) на зазначені нижче реквізити, про що надати суду оригінал платіжного документа.

Реквізити рахунку для оплати судового збору:

Отримувач коштів ГУК у Кіров.обл./тг с-щеОлекс/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0011549

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Олександрівський районний суд Кіровоградської області (назва суду, де розглядається справа).

Вказані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Суд зауважує, що дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи наведені вище недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне позовну заяву позивача залишити без руху та надати йому десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення вказаних недоліків у спосіб надання суду документів на підтвердження вартості спірного майна (звіт про оцінку майна), належним чином оформленого позову із зазначенням ціни позову відповідно до кількості учасників у справі, сплати позивачем судового збору в розмірі 1% ціни позову за вимогою майнового характеру, але не менше 412,80 грн. (недоплачена сума) на вказані в цій ухвалі реквізити та надання суду платіжного документу на підтвердження такої сплати.

У постанові від 14.06.2023 року по справі № 607/23244/21 Велика Палата Верховного Суду наголосила, що апеляційному оскарженню лише разом з рішенням суду підлягає ухвала суду першої інстанції про залишення позовної заяви без руху, якщо суд першої інстанції у цій ухвалі встановлює розмір судового збору, який позивач (заявник) має сплатити при зверненні до суду, або порядок його обчислення, однак особа не погоджується або з таким розміром, або з порядком його обчислення. Такі ухвали суду першої інстанції не підлягають апеляційному оскарженню окремо від рішення суду.

Керуючись ст. ст. 14, 175, 177, 185, 260, 353 ЦПК України , суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Гура Костянтин Вікторович до ОСОБА_2 , треті особи: Олександрівська державна нотаріальна контора Кіровоградської області та Олександрівська селищна рада Кропивницького району Кіровоградської області про скасування реєстрації та витребування майна - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: І.В. Максимович