Справа №639/262/24
Провадження №2/639/550/24
27 березня 2024 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі
головуючого судді Баркової Н.В.,
за участю секретаря Кобзар І.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини, -
18.01.2024 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернулась позивач ОСОБА_1 з позовом, який в подальшому був уточнений, до відповідача ОСОБА_2 і просить суд розірвати шлюб, укладений 16.08.2018 року між нею та відповідачем, актовий запис №48 та після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище; стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі прожиткового мінімуму, що становить 3 196,00 грн., але не нижче 50% прожиткового мінімуму на одну дитину віком від 6 до 18 років, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову та до досягнення дитиною повноліття; стягнути з відповідача судові витрати.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 16.02.2018 року позивач та відповідач уклали шлюб. Сторони мають спільну дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач вказує, що підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що сторони не підтримують шлюбних відносин, спільного господарства не ведуть, спільні інтереси у сторін відсутні, отже позивач вважає, що сім`я розпалась та збереженню не підлягає. Крім того, позивач вказує, що дитина перебуває на її повному утриманні, оскільки відповідач у добровільному порядку і на належному рівні коштів на утримання сина не надає, позивач вимушена звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 19.01.2024 року прийнято позов до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини. Призначено судове засідання. Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів задоволено. Зобов`язано Державну податкову службу України надати суду: відомості щодо працевлаштування ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 та обсягу доходу останнього, згідно податкової декларації.
Сторони в судове засідання 27.03.2024 року не з`явились. Позивач ОСОБА_1 подала до суду заяву, в якій просила позов задовольнити у повному обсязі та розглянути справу у її відсутність, її прізвище після розірвання шлюбу залишити без змін.
Належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи згідно вимог ст. 128 ЦПК України відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з`явився, в порушення ч. 3 ст. 131 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, відзив не надав, у зв`язку з чим на підставі ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 27.03.2024 року проведено заочний розгляд даної справи згідно з вимогами ст.ст. 280-282 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Суд, дослідивши письмові докази, приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що 16.02.2018 року ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уклав шлюб із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що зроблено відповідний актовий запис №48 та підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , виданого 16.02.2018 року. Прізвище дружини після реєстрації шлюбу « ОСОБА_5 » (а.с.11).
У сторін народилася дитина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено відповідний актовий запис №415 та підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 22.07.2016 року. Батьками дитини зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .
На запит суду з Державної податкової служби України надано відомості щодо працевлаштування відповідача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 та обсяг його доходів за період з 2018 року по 2023 рік.
Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Статтею 112 СК України передбачено, що суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно з ч.1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження, під час шлюбу та під час його розірвання.
Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Так, враховуючи надані позивачем докази, та відсутність відзиву і відповідних підтверджених доказами заперечень з боку відповідача ОСОБА_2 , суд приходить до висновку, що подальше сімейне життя подружжя і збереження сім`ї є неможливим, оскільки це може зашкодити інтересам позивача та неповнолітньої дитини. Отже суд вважає недоцільним надання сторонам строку для примирення. За таких обставин шлюб підлягає розірванню.
Разом з тим, відповідно до ст. 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно з ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до ч.1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує:
1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини;
2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів;
3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина;
3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав;
3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів;
4) інші обставини, що мають істотне значення.
Згідно з ч.2 ст. 182 СК України розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
Відповідно до ст. 184 СК України, суд за заявою одержувача визначає розмір аліментів у твердій грошовій сумі. Розмір аліментів, визначений судом або домовленістю між батьками у твердій грошовій сумі, щорічно підлягає індексації відповідно до закону, якщо платник і одержувач аліментів не домовилися про інше. За заявою одержувача аліментів індексація може бути здійснена судом за інший період. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Частиною першою ст.191 СК України передбачено, що аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову.
Законом України «Про Державний бюджет на 2024 рік» встановлено прожитковий мінімум, зокрема, для дітей віком від 6 років до 18 років: з 01 січня 2024 року 3 040,00 гривень, з 01 липня 2024 року 3186,00 гривень, з 01 грудня 2024 року 3 253,00 гривень;
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Так, враховуючи надані позивачем докази і встановлені судом обставини, зокрема щодо наявності у відповідача певного доходу, а також відсутність відзиву і відповідних підтверджених доказами заперечень з боку відповідача ОСОБА_2 з посиланням на докази стосовно його стану здоров`я та матеріального становища, наявності інших дітей або непрацездатних членів родини та інших обставин, визначених законом, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, які підлягають задоволенню в повному обсязі. У зв`язку з викладеним, суд вважає необхідним і достатнім для гармонійного розвитку дитини стягнути з відповідача аліменти на користь позивача на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі, у розмірі 3 196,00 грн., щомісячно, з індексацією відповідно до закону, починаючи від дня пред`явлення позову до суду 18.01.2024 року та до досягнення дитиною повноліття.
На підставі ст. 141 ЦПК України у зв`язку з задоволенням позову в повному обсязі, суд стягує з відповідача на користь держави судовий збір, від якого позивач звільнена за вимогу про стягнення аліментів, а іншу частину судових витрат у вигляді сплаченого позивачем судового збору в розмірі 1 211,20 грн. (а.с. 13-14) вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача.
Згідно з п.1 ч.1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішення у справах про стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 140, 141, 263-265, 268, 280-283 ЦПК України, ст. ст. 105, 110-115, 180-183, 191 СК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини задовольнити.
Розірвати шлюб, укладений 16.02.2018 року між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис №48 від 16.02.2018 року, вчинений Новобаварським районним у місті Харкові відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області.
Прізвище позивача ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити без змін « ОСОБА_5 ».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у твердій грошовій сумі у розмірі 3 196 (три тисячі сто дев`яносто шість) гривень 00 копійок, з індексацією відповідно до закону, щомісячно, починаючи з 18.01.2024 року та до досягнення дитиною повноліття - ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Допустити негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 1 211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_1 ;

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Повне рішення складено 27.03.2024 року.

Суддя Н.В. Баркова