Справа №449/1471/23
Провадження №2/443/229/24
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

16 квітня 2024 рокуЖидачівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Сливки С.І.,

за участю секретаря судових засідань Кушнір М.І.

позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жидачеві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Бібрської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Перемишлянського районного суду Львівської області із позовом, у якому просить суд визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її брат ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилася спадщина до складу якої входить, в тому числі земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 0,2045 гектарів, що належала останньому згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом. 12.10.2023 року нею подано до приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Рудій С.В. заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті її брата ОСОБА_2 , однак нотаріус відмовив у видачі свідоцтва, у зв`язку із тим, що нею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який встановлений ч.1 ст.1270 ЦК України. Зазначає, що протягом встановленого законодавством строку вона не подавала заяву про прийняття спадщини, оскільки вважала, що її матір ОСОБА_3 , як спадкоємець першої черги за законом після смерті брата ОСОБА_2 успадкує все належне їй майно. ІНФОРМАЦІЯ_2 її матір померла, так і не реалізувавши своє право та не подала нотаріусу заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті сина ОСОБА_2 , про що вона дізналася тільки після видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке належало її матері. Зважаючи на те, що її матір, як спадкоємець першої черги після смерті брата була жива, та запевнила, що спадщину прийме, а відтак у неї, як у спадкоємиці другої черги були відсутні правові підстави претендувати на спадщину після смерті брата. Проте, майно брата вона фактично успадкувала, так як після смерті останнього вона продовжила використовувати землю за цільовим призначення, обробляє, доглядає за нею та несе грошові витрати пов`язані із цим.

Ухвалою Перемишлянського районного суду Львівської області від 17.11.2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Перемишлянського районного суду Львівської області від 19.01.2024 року цивільну справу №449/1471/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Бібрської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини передано на розгляд до Жидачівського районного суду Львівської області.

13.02.2024 року на адресу Жидачівського районного суду Львівської області надійшли матеріали цивільної справи №449/1471/23.

Ухвалою судді Жидачівського районного суду Львівської області Сливкою С.І. прийнято до свого провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Бібрської міської ради Львівського району Львівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 05.03.2024 року впорядку витребування доказів зобов`язано приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Руду Світлану Василівну в строк до 25 березня 2024 року надати до Жидачівського районного суду Львівської області оригінал або належним чином завірені копії матеріалів спадкової справи №142/2023, яка заведена після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22.03.2024 року приватним нотаріусом Львівського районного нотаріального округу Рудою С.В. надіслано копію спадкової справи №142/2023, яка заведена після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 28.03.2024 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до судового розгляду по суті.

Позивач в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, з підстав викладених у такому, просила позов задоволити. Крім того повідомила, що на момент смерті її брата ОСОБА_2 вона не проживала разом із ним.

Представник відповідача Бібрської міської ради Львівської області в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Відзиву та клопотань про проведення судового засідання без його участі до суду не надходило.

У зв`язку з цим суд визнає неявку представника відповідача неповажною та вважає, що у відповідності до положень ст.ст.280-284 ЦПК України справу можливо слухати у відсутності відповідача (заочний розгляд), оскільки в матеріалах справи є достатньо належних доказів про права, обов`язки та взаємовідносини сторін.

Заслухавши вступне слово позивача, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі фактичні обставини та відповідні їм правовідносини і вважає, що позов є підставним та підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Як вбачається із витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища №5 від 24.02.2021 року, 03.09.1597 року у виконавчому комітеті Баковецької сільської ради Жидачівського району Львівської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.11).

Згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 , виданого на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , його матір`ю є ОСОБА_6 (а.с.12).

Як видно із свідоцтва про одруження Серія НОМЕР_2 , 15.10.1960 року, у Баківській сільській раді Жидачівського району Львівської області зареєстровано шлюб між ОСОБА_7 , 1935 року народження та ОСОБА_8 , 1937 року народження, що також підтверджується повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб №7 від 16.10.2023 (а.с.10, 66-67).

Відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 , виданого повторно на ім`я ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , її батьками є ОСОБА_7 та ОСОБА_3 (а.с.9).

Згідно витягу з Єдиного державного демографічного реєстру щодо реєстрації місця проживання, ОСОБА_1 зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , з 23.01.2013 року (а.с.56).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у с.Трибоківці, Жидачівського району Львівської області помер брат позивачки ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_4 , виданим виконавчим комітетом Бібрської міської ради від 09.12.2020 року (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина до складу якої, окрім іншого, входить право власності на земельну ділянку площею 0,2045 га. в межах згідно планом, яка розташована за адресою Львівська область, Жидачівський район, Баковецька сільська рада, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належало останньому відповідно до свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 10.07.2019 року (а.с.13).

Стаття 1216 ЦК України визначає, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Стаття 1218 ЦК України передбачає, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч.1 ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Судом встановлено, що серед спадкоємців першої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 була його матір ОСОБА_3 .

Відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

ОСОБА_3 спадщину після смерті свого сина не прийняла у жоден із передбачених законом способів, що підтверджується також матеріалами спадкової справи №142/2023 (а.с.42-70).

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла матір позивачки ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_5 , виданим виконавчим комітетом Бібрської міської ради від 16.07.2021 року (а.с.16).

Згідно ч.1 ст.1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Судом встановлено, що спадкоємцями другої черги за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є його сестри ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_1 .

ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_1 звернулися до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.43).

Листом-відповіддю приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Руда С.В. №324/02-14 від 12.10.2023 року (а.с.14), ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_1 повідомлено, що 12.10.2023 року нотаріусом отримано її заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та нею заведено спадкову справу №142/2023, повідомлено про те, що нею пропущено шестимісячний строк, для прийняття спадщини та роз`яснено право звернутися до суду з метою реалізації спадкових прав.

При цьому, як вбачається із матеріалів спадкової справи №142/2023, свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 нотаріусом не видавалось.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Статтею ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що дійсно позивачем пропущено встановлений строк для прийняття спадщини, а тому він вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Як на поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, позивач вказує на те, що вважала, що після смерті брата її матір ОСОБА_3 , як спадкоємець першої черги за законом успадкувала все належне йому майно. Про те, її не реалізувавши своє право та не подала нотаріусу заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті сина ОСОБА_2 , про що вона дізналася тільки після видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке належало її матері.

Наведені позивачем обставини ніким не заперечуються.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач на час відкриття спадщини не проживав за місцем відкриття спадщини, та про те, що її матр`ю ОСОБА_11 як спадкоємцем першої черги за законом після смерті сина ОСОБА_2 не було прийнято у жоден із передбаченим законом способом не було відомо, і ці обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Верховний суд у справі (ВС/КЦС,справа № 565/1145/17, 26.06.19) зауважив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Враховуючи вищезазначені обставини, а також те, що позивач не була зареєстрована із спадкодавцем за однією адресою, суд визнає вказані обставини, як такі, що є поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, що є підставою визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі доказів, системний аналіз положень чинного законодавства України, дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 258, 259, 263-265,280-282, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном на 3 (три) місяці з моменту вступу даного рішення в законну силу.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на заочне рішення може бути подана до Львівського апеляційного суду через Жидачівський районний суд Львівської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом вказаних строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 25 квітня 2024 року.

Головуючий суддя С.І. Сливка