Справа № 683/371/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2024 року м. Старокостянтинів

Старокостянтинівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді Сагайдак І.М.

секретаря Повзун С.В.

розглянувши у судовому засіданні в місті Старокостянтинів цивільну справу №683/371/24, 2/683/404/2024 за позовом ОСОБА_1 до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Веснянка Хмельницького району Хмельницької області померла його баба ОСОБА_2 .

Вказує, що він є єдиним спадкоємцем п`ятої черги за законом до майна померлої ОСОБА_2 , оскільки є її внуком, а його мати й відповідно дочка померлої ОСОБА_2 ОСОБА_3 не прийняла та не бажає приймати спадщину.

Він вчасно не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини через юридичну необізнаність, оскільки, не знав в якому порядку та в який строк приймається спадщина. Маючи всі правовстановлюючі документи на спадкове майно, він вважав, що у будь-який момент зможе оформити спадщину. Крім того, у зв`язку з пандемією коронавірусної хвороби він часто хворів, що перешкоджало йому зайнятись питанням оформлення спадщини. В подальшому перешкодою подання заяви про прийняття спадщини стало оголошення в Україні воєнного стану з 24 лютого 2022 року у зв`язку зі збройною агресією російської федерації.

Вказані обставини просить визнати поважними причинами пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини та визначити йому додатковий строк - три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подачі нотаріусу такої заяви.

В судове засідання представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Козак І.О. подав заяву про розгляд справи у його та позивача відсутності, просить позов задоволити.

Відповідач Старокостянтинівська міська рада Хмельницької області, яка належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, подала заяву про розгляд справи у відсутності свого представника, при вирішення справи покладається на розсуд суду.

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Веснянка Хмельницького району Хмельницької області померла ОСОБА_2 , яка для позивача ОСОБА_1 була рідною бабою.

На день своєї смерті ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала одна по АДРЕСА_1 .

Спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась.

25 січня 2024 року приватним нотаріусом Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Мельник Л.П. було відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 через пропуск ним строку для прийняття спадщини.

Зазначені обставини підтверджуються: свідоцтвом про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_1 від 22 березня 2021 року; довідкою відділу з питань реєстрації місця проживання виконавчого комітету Старокостянтинівської міської ради Хмельницької області №52/03-38/2024 від 12 березня 2024 року про склад сім`ї ОСОБА_2 на день її смерті; свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_2 від 01 лютого 2024 року, згідно якого він є ОСОБА_1 , а його матір`ю записана ОСОБА_4 ; свідоцтвом про народження матері позивача ОСОБА_4 серії НОМЕР_3 від 15 серпня 1974 року, згідно якого вона значиться як ОСОБА_5 , а її матір`ю записана ОСОБА_2 ; витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 4 від 02 лютого 2024 року, згідно якого мати позивача після реєстрації шлюбу 07 листопада 1983 року змінила дошлюбне прізвище ОСОБА_6 на Соляр, 09 березня 1988 року шлюб розірвано; витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 9 від 07 листопада 2023 року, згідно якого мати позивача після реєстрації шлюбу 31 жовтня 2007 року змінила прізвище ОСОБА_7 на ОСОБА_8 ; інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру №76146967 від 11 березня 2024 року, згідно якої спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась; повідомленням приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Мельник Л.П. №63/01-16 від 11 березня 2024 року про те, що спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась; повідомленням приватного нотаріуса Хмельницького районного нотаріального округу Хмельницької області Мельник Л.П. №25/01-16 від 25 січня 2024 року про відмову у прийнятті заяви ОСОБА_9 про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .

Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1265 ЦК України передбачено, що у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року N 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 01 квітня 2019 року у справі N 643/3049/16-ц (провадження N 61-39398св18), від 11 листопада 2020 року у справі N 750/262/20 (провадження N 61-14038св20), від 03 березня 2020 року у справі N 145/148/20 (провадження N 61-16153св20).

Відповідно до роз`яснень, даних у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є спадкоємцем п`ятої черги за законом після смерті баби ОСОБА_2 . На час відкриття спадщини позивач не був зареєстрований та не проживав разом із померлою.

Судом встановлено, що визначений законом строк на прийняття спадщини ОСОБА_1 пропустив через юридичну необізнаність щодо порядку прийняття та оформлення спадщини, а також у зв`язку із запровадженням карантину через пандемію коронавірусної хвороби, а також у зв`язку із війною, яка розпочалась 24 лютого 2022 року та триває на час розгляду справи.

Причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини суд визнає поважними.

При цьому, суд враховує принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивача в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 з поважних причин, тому йому слід визначити додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання ним нотаріусу заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 264-265 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Веснянка Хмельницького району Хмельницької області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Відповідач: Старокостянтинівська міська рада Хмельницької області, місце знаходження: вул. К. Острозького,41 м. Старокостянтинів Хмельницької області, 31100, .

Текст рішення складено 26 квітня 2024 року.

Суддя: