У Х В А Л А

28 березня 2024 року м. Київ

Справа № 755/3507/24

Апеляційне провадження №22-ц/824/9322/2024

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Соколової В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва, постановлену під головуванням судді Катющенко В.П. 29 лютого 2024 року у м. Києві, за заявою ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 про забезпечення доказів до подання позовної заяви,

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 29 лютого 2024 року заяву ОСОБА_1 в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 про забезпечення доказів до подання позовної заяви - повернуто заявнику.

Не погодився із зазначеним судовим рішенням ОСОБА_1 , 12 березня 2024 року ним до Київського апеляційного суду через систему «Електронний суд» надіслано апеляційну скаргу.

Запитом Київського апеляційного суду від 13 березня 2024 року з Дніпровського районного суду м. Києва витребувано матеріали справи № 755/3507/24, які надійшли до Київського апеляційного суду 27 березня 2024 року.

До апеляційної скарги заявником було долучено заяву про звільнення його від сплати судового збору.

В обгрунтування заяви він зазначає, що за період 1-IV кварталу 2023 року у нього не було ніяких доходів, не було придбано жодного майна, автомобіля. До заяви ним було долучено відомості з Державного реєстру фізичних-осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, у зв`язку з чим просить звільнити його від сплати судового збору.

Пунктом 2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення.

Відповідно до п. 9 ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір судового збору за подання апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду для фізичних осіб складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а з підстав, визначених частиною 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п. 29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Визначення майнового стану сторони процесу є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Доказами рівня майнового стану можуть бути документи, які підтверджують скрутний майновий стан особи, що, відповідно, унеможливлює сплату судових витрат. Якщо через низький рівень майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 31 липня 2019 року, справа № 821/1896/15-а, провадження № К/9901/14384/18).

Обов`язок доведення існування обставин, що свідчать про скрутний матеріальний стан заявника для цілей відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони покладається саме на заявника. Підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Документ з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків відображає лише інформацію про доходи скаржника, який, сам по собі не відображає скрутний майновий стан особи, яка подає скаргу (Аналогічний висновок викладений в ухвалі Верховного Суду від 22 лютого 2024 року у справі №202/5535/21 провадження №61-1434ск24).

З наведених обставин справи вбачається, що апеляційна скарга подана на ухвалу суду, а отже ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 605, 60 грн.

Апеляційний суд зауважує, що для звільнення від сплати судового збору заявник має довести існування фінансових труднощів та такого майнового стану, що надає підстави для звільнення такої особи від сплати судового збору.

Апеляційний суд вважає, що надані відомості є недостатніми доказами на підтвердження скрутного майнового стану заявника і неможливості сплати судового збору за подання апеляційної скарги, який становить 605, 60 грн.

Надані заявником відомості з Державного реєстру фізичних-осіб платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 22 січня 2024 року не можуть бути єдиною та безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки суду апеляційної інстанції не надано доказів, які підлягають оцінці щодо реального майнового стану позивача.

Таким чином, суддя не вбачає підстав для задоволення заяви про звільнення від сплати судового збору, а тому апеляційне провадження у справі не може бути відкрито у зв`язку із несплатою заявником судового збору.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити суму судового збору в розмірі - 605,60 грн на розрахунковий рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів УК у Солом.р-ні/Соломян.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно надати до Київського апеляційного суду.

Згідно з п. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В

ЗаявуОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 29 лютого 2024 року - залишити без руху.

Надати особі, яка подала апеляційну скаргу строк для усунення виявлених в ній недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя: Соколова В.В.