ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2900/24 Справа № 203/216/22 Суддя у 1-й інстанції - Єдаменко С.В. Доповідач - Макаров М. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Макарова М.О.

суддів Барильської А.П., Демченко Е.Л.,

при секретарі Керімовій-Бандюковій Л.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» на ухвалу Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 грудня 2023 року по справі за заявою Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про поворот виконання рішення суду по справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська Залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська Залізниця» про визнання незаконним наказу та скасування наказу про відсторонення, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И Л А :

У жовтні 2023 року Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» звернулось до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська із заявою про поворот виконання рішення Кіровського районного суду міста Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року у цивільній справі № 203/216/22 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Українська Залізниця» в особі Регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська Залізниця» про визнання незаконним наказу та скасування наказу про відсторонення, поновлення на робочому місці та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу.

Заяву мотивувало тим, що рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року у цивільній справі № 203/216/22 було частково задоволено позов ОСОБА_1 до АТ «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця». Суд визнав протиправним та скасував наказ заступника начальника станції структурного підрозділу «Експлуатаційне вагонне депо Нижньодніпровськ Вузол» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» від 09 грудня 2021 року № 510/ОС про відсторонення від роботи ОСОБА_1 Стягнуто з Акціонерного товариства «Українська Залізниця» на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час відсторонення від роботи з 09 грудня 2021 року по 28 лютого 2022 року в сумі 52 054 грн. 20 коп., судові витрати: по сплаті судового збору в розмірі 992 грн. 40 коп., оплату правової допомоги адвоката в розмірі 9 000 грн. 00 коп., а разом 62 046 грн. 60 коп.

Постановою колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року у цивільній справі № 203/216/22 залишено без змін.

Постановою колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15 серпня 2023 року рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року у цивільній справі № 203/216/22 скасовано. Ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідачем було фактично в повному обсязі виконано рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 липня 2022 року у цивільній справі № 203/965/22, сплачено позивачці всі належні до виплати суми. Заявник просив допустити поворот виконання рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 липня 2022 року у цивільній справі № 203/965/22 та стягнути з позивачки на користь відповідача грошові кошти у розмірі 70 737 грн. 00 коп. в порядку повороту виконання судового рішення.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 грудня 2023 року у задоволенні заяви відмовлено.

Ухвала суду мотивована тим, що за загальним правилом, при скасуванні рішення у справах про стягнення заробітної плати, поворот виконання рішення не допускається. При цьому, сама по собі зміна практики у суді касаційної інстанції щодо розгляду відповідної категорії цивільних справ не може бути підставою для застосування повороту виконання у цивільних справах про стягнення заробітної плати. Оскільки рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року скасовано у зв`язку з неправильним застосуванням судом норм матеріального права, відсутні будь-які докази того, що рішення ухвалено на підставі неправдивих відомостях позивача або поданих ним підроблених документах, тому поворот виконання рішення суду згідно зі ст. 445 ЦПК України у даному випадку не допускається.

В апеляційній скарзі Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» просять ухвалу суду скасувати та задовольнити їх заяву в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ухвала суду незаконна та така, що постановлена з неповним з`ясуванням обставин справи, а тому підлягає скасуванню.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити частково, з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року було частково задоволено позов ОСОБА_1 до АТ «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця». Суд визнав протиправним та скасував наказ заступника начальника станції структурного підрозділу «Експлуатаційне вагонне депо Нижньодніпровськ Вузол» регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» від 09 грудня 2021 року № 510/ОС про відсторонення від роботи ОСОБА_1 Стягнуто з Акціонерного товариства «Українська Залізниця» на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час відсторонення від роботи з 09 грудня 2021 року по 28 лютого 2022 року в сумі 52 054 грн. 20 коп., судові витрати: по сплаті судового збору в розмірі 992 грн. 40 коп., оплату правової допомоги адвоката в розмірі 9 000 грн. 00 коп., а разом 62 046 грн. 60 коп.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року залишено без змін.

Постановою колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15 серпня 2023 року рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року скасовано. Ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідачем було фактично в повному обсязі виконано рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 21 липня 2022 року у цивільній справі № 203/965/22, сплачено позивачці всі належні до виплати суми.

Відмовляючи у задоволенні заяви про поворот виконання рішення суду, суд першої інстанції виходив з того, що за загальним правилом, при скасуванні рішення у справах про стягнення заробітної плати, поворот виконання рішення не допускається. При цьому, сама по собі зміна практики у суді касаційної інстанції щодо розгляду відповідної категорії цивільних справ не може бути підставою для застосування повороту виконання у цивільних справах про стягнення заробітної плати. Оскільки рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року скасовано у зв`язку з неправильним застосуванням судом норм матеріального права, відсутні будь-які докази того, що рішення ухвалено на підставі неправдивих відомостях позивача або поданих ним підроблених документах, тому поворот виконання рішення суду згідно зі ст. 445 ЦПК України у даному випадку не допускається.

Проте, колегія суддів в повному обсязі не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.

Відповідно до ст. 444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо підчас нового розгляду справи він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: закриває провадження у справі; залишає позов без розгляду; відмовляє в позові повністю; задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо скасовано рішення третейського суду, боржникові повертається все те, що з нього стягнуто на користь стягувача за вказаним рішенням.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується.

При вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову.

Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу, як суд першої інстанції.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 року № 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала.

Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням.

Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.

Відповідно до ч.1 ст.445 ЦПК України встановлено, що у разі скасування за нововиявленими чи виключними обставинами рішень у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, поворот виконання допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтоване на повідомлених позивачем неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

Частиною 2 зазначеною статті встановлено, що у справах про стягнення аліментів, а також у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання не допускається незалежно від того, у якому порядку ухвалено рішення, за винятком випадків, коли рішення було обґрунтоване на підроблених документах або на завідомо неправдивих відомостях позивача.

Отже, за загальним правилом, при скасуванні рішення у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання не допускається, а тому суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні заяви про поворот виконання рішення в частині стягнення середньої заробітної плати за час відсторонення від роботи.

Проте, колегія суддів не може погодитись з висновком суду першої інстанції у відмові в повороті виконання рішення в частині стягнення витрат на правову допомогу та судового збору.

Згідно з частиною 1 статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до вимог частини 3 статті 12, частини 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Параграф 1 глави 5 ЦПК України містить основні положення про докази, зокрема частиною 1 статті 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Правнича (правова) допомога - це професійна діяльність юристів, спрямована на сприяння громадянам та юридичним особам у реалізації норм права з метою покращення їх правового становища.

Правова допомога передбачає, як правило, юридичне представництво та доступ до судової системи.

Правовими (юридичними) послугами є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; здійснення представництва інтересів особи в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами; забезпечення захисту особи від обвинувачення; надання допомоги в забезпеченні доступу особи до вторинної правової допомоги та медіації.

Поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Згідно зі статтею 444 ЦПК України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.

Аналізуючи матеріали справи, колегія суддів звертає увагу, що суд першої інстанції не звернув увагу та не надав належної оцінки тому факту, що правнича допомога є окремою інституційною категорією, відмінною від поняття предмету спору (конкретних матеріально-правових вимог), а тому поширення на спірні правовідносини обмеження повороту виконання рішень, передбачене частиною 2 статті 445 ЦПК України та статті 239 Кодексу законів про працю України, в частині стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, є безпідставним.

Крім того, апеляційний суд наголошує, що зі змісту положень частини 2 статті 445 ЦПК України щодо виключень з повороту виконання судових рішень, слідує, що судові витрати на правову допомогу не є предметом правового регулювання зазначеної норми процесуального закону щодо яких не допускається поворот виконання рішень суду.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставин, що мають значення для справи, порушив норми процесуального права та невірно застосував норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору в частині відмови у задоволенні заяви Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про поворот виконання рішення суду щодо стягнення судових витрат на оплату професійної правничої допомоги та судового збору.

Згідно з пунктами 1, 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування ухвали в частині відмови у повороті виконання рішення в частині судового збору та витрат на правову допомогу та ухвалення нового судового рішення, яким заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про поворот виконання рішення суду задовольнити частково та допустити поворот виконання рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року по справі № 203/216/22 в частині стягнутих з Акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 витрат на правову допомогу в розмірі 9000 грн. та судового збору в розмірі 992,40 грн.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 376 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» задовольнити частково.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 14 грудня 2023 року в частині відмови у повороті виконання рішення в частині судового збору та витрат на правову допомогу скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення.

Заяву Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Придніпровська залізниця» Акціонерного товариства «Українська залізниця» про поворот виконання рішення суду задовольнити частково.

Допустити поворот виконання рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року по справі № 203/216/22 в частині стягнутих з Акціонерного товариства «Українська залізниця» на користь ОСОБА_1 витрат на правову допомогу в розмірі 9000 грн. та судового збору в розмірі 992,40 грн.

В порядку повороту виконання рішення суду стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» стягнену за рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 серпня 2022 року по справі № 203/216/22 суму витрат на правову допомогу в розмірі 9000 грн. та судового збору в розмірі 992,40 грн..

В решті ухвалу суду залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя М.О. Макаров

Судді А.П. Барильська

Е.Л. Демченко