Справа № 461/579/24
Провадження № 2/461/1006/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2024 року Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючої судді Волоско І.Р.

секретар судового засідання Старовецька С.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до держави Україна в особі Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, м.Львів, пл.Григоренка, 3; ), держави Україна в особі Державної казначейської служби України (01601, м.Київ, вул.Бастіонна, 6; ) про відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

до Галицького районного суду міста Львова надійшов позов ОСОБА_1 до держави Україна в особі Головного управління Національної поліції у Львівській області, держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди.

Позов надійшов до суду 15.01.2024 року.

Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 16.01.2024 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання у приміщенні Галицького районного суду м. Львова на 15 лютого 2024 року.

Судом встановлено, що на судові засідання 15.02.2024, 27.02.2024, 18.03.2024, 28.03.2024 позивач ОСОБА_1 або його представник не з`явилися без поважних причин. Судом про розгляд справи повідомлялися належним чином. Про причини неявки суд не повідомили. З будь-якими клопотаннями, зокрема, про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю прибуття з поважних причини чи про розгляд справи без їхньої участі, позивач чи його представник до суду не зверталися.

Щодо належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи, слід зазначити наступне.

Відповідно до ст.128 ЦПК України, судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик, судові повідомлення - судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи,у разі відсутності такої судова повістка разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення надсилається стороні за адресою місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу.

Позивач ОСОБА_1 не зазначав своєї електронної пошти, відтак, судові повістки йому надсилалися за адресою місця проживання, зазначеною ним у позовній заяві. Про зміну місця проживання остання суд не повідомляла.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Рішеннями Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належним їй процесуальним правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року (заява № 3236/03) Європейський суд з прав людини зауважив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (пункт 41 рішення).

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відтак, позивач, будучи ініціатором судового розгляду справи, в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати свої процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

При цьому, відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

З матеріалів справи вбачається, що в судові засідання на виклики суду 15.02.2024, 27.02.2024, 18.03.2024, 28.03.2024 позивач не з`явився, що може свідчити про втрату зацікавленості в кінцевому результаті й переслідуванні мети - максимально сприяти у розгляді справи.

При цьому, суд враховує сталу практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 р.), в якому суд констатує, що у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенства права, в тому числі проводити судове засідання у відсутності особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам.

Позивач не подав заяви про розгляд справи в його відсутності, не забезпечив представництва своїх інтересів уповноваженій особі, відтак, суд був позбавлений процесуальної можливості розгляду справи у відсутності позивача, а залишення позову без розгляду не може розцінюватись як порушення його прав. Окрім того, залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Суд зобов`язаний залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Судом враховано, що особи, які беруть участь у справі, мають право, зокрема, заявляти клопотання в процесі розгляду справи, згідно ст. 43 ЦПК України, тому, суд дійшов до переконання про задоволення заяви позивача про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки звернення до суду із даною заявою є проявом принципу диспозитивності цивільного судочинства.

За наведених вище обставин суд вважає, що наявні підстави для залишення позову без розгляду, що не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

позов ОСОБА_1 до держави Україна в особі Головного управління Національної поліції у Львівській області, держави Україна в особі Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою з того самого питання.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Волоско І.Р.