Справа № 755/430/24
Провадження № 2/524/1675/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.03.2024 року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Предоляк О.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 09 січня 2024 року справу №755/430/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя передано на розгляд до Кременчуцького районного суду Полтавської області за підсудністю.

Ухвалою Кременчуцького районного суду Полтавської області від 07.03.2024 року матеріали справи №755/430/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя, передано за територіальною підсудністю до Автозаводського районного суду міста Кременчука.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.01.2024 року справа надійшла в провадження судді Предоляк О.С.

До позову додано клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Тобто підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат або звільнення від їх сплати є майновий стан особи, яка звертається з відповідним клопотанням. Така особа, відповідно до ст.12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На обґрунтування вказаного клопотанняпредставник позивача зазначає, що позивачем сплачено судовий збір до Рівненського міського суду, де відмовлено у розгляді заяви у зв`язку з вирішенням питань щодо територіальної підсудності. Також, просить врахувати матеріальний стан позивача, наявність малолітньої дитини.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, судовий збір сплачений за розгляд справ Рівненським міським судом не є належним доказом сплати судового збору в цій справі, відтак позивачем не надано суду документів на підтвердження сплати судового збору.

Перебування на утриманні позивача малолітньої дитини не є належним доказом, що підтверджує відсутність у позивача доходу та свідчить про її скрутне матеріальне становище. Інших доказів на підтвердження скрутного майнового стану позивачем суду не надано

Таким чином, клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки обставини, викладені в ньому не підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч.4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що розмір ставки судового збору із позовних заяв немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивачем заявлено дві вимоги: немайнову про розірвання шлюбу та майнову - про поділ майна.

Тому, з урахуванням викладеного позивачу необхідно сплатити судовий збір за немайнову вимогу у розмірі 1073,60 грн. та за майнову вимогу у розмірі 1073,60 грн. відповідно до ціни позову.

Відповідно до п.п. 4,5 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити:

- зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

Позивачем не конкретизовано зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Так, позивач просить поділити майно, що є спільною сумісною власністю, а саме транспортний засіб Nissan Almera, н.з. НОМЕР_1 , 2006 року випуску, шляхом присудження їй грошової компенсації в розмірі 90 000 грн., однак не просить припинити її частку у спільній сумісній власності.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута.

Керуючись ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового зборувідмовити.

Дійсну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків тривалістю 5 днів з дня отримання позивачем даної ухвали, попередивши, що у супротивному випадку позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Олена Предоляк