Єдиний унікальний номер 448/898/15-ц
Провадження № 2/448/2/24
У Х В А Л А

судового засідання

19.04.2024 м.Мостиська

Мостиський районний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Гіряк С.І.,

за участі секретаря судового засідання Семен І.І.,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні заяву відповідачки за первісним позовом ОСОБА_1 про надання оригіналу доказу в цивільній справі за первісним позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості та зустрічниими позовами: ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Кредобанк» про захист прав споживача, визнання договору недійсним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину; ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Кредобанк» про визнання недійсним договору поруки,

учасники справи:

представник позивача адвокат Кізко Л.С. (в режимі відеоконференцзв`язку),

представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 адвокат Лазор А. О.

(в режимі відеоконференцзв`язку),

негайно після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, постановив ухвалу про наступне:

І. Суть клопотання, що вирішується

1. АТ «Кредобанк» звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 з вимогою про стягнення заборгованості.

2. Ухвалою судді Мостиського районного суду Львівської області Білоуса Ю.Б. від 20.07.2021 року задоволено заяву про самовідвід судді Білоуса Ю.Б. від 20.07.2021 та згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.07.2021 року дана справа передана для розгляду судді Гіряк С.І.

3. Ухвалою суду в особі головуючої судді Гіряк С.І. від 20.08.2021 позовна заява прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

4. Ухвалою від 16.01.2023 суд постановив прийняти до спільного розгляду заяву представника позивача Акціонерного товариства «Кредобанк» адвоката Кізко Лесі Сергіївни про збільшення розміру позовних вимог від 22.10.2021. В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог. Запропонувати відповідачам у зв`язку із збільшення позовних вимог по даній справі, подати до суду заяви (заперечення) або відзив, в якому викласти заперечення відповідно до умов ст.ст.174,178,180 ЦПК України.

5. Ухвалою суду від 15.01.2024 суд постановив прийняти зустрічний позов ОСОБА_2 до Акціонерного товариства «Кредобанк» про захист прав споживача, визнання договору недійсним та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину до спільного розгляду з первісним позовом Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

6. Ухвалою суду від 04.03.2024 суд постановив прийняти зустрічний позов ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Кредобанк» про визнання недійсним договору поруки до спільного розгляду з первісним позовом.

7. 22.03.2024 відповідачка за первісним позовом ОСОБА_1 подала заяву про надання оригіналу доказу - договору поруки від 23.07.2008 року, який підписаний АТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 з метою самостійного проведення експертизи. У поданій заяві вказує, що ухвалою суду від 04.03.2024 року прийнято до спільного розгляду в даній справі мій позов про визнання недійсним договору поруки від 23.07.2008 з АТ «Кредобанк». Зазначає, що 19.03.2024 її представник отримав відзив на позовну заяву від представника АТ «Кредобанк» з якого вбачається що відповідач заперечує позовні вимоги. Також зазначає, що 15.01.2024 ухвалою відмовлено в задоволенні клопотання про призначення експертизи.

Вказує, що у неї відсутній оригінал договору поруки, оскільки такий не підписувала. Тому вважає, що в даному випадку необхідно в судовому засіданні і отримати згоду АТ «Кредобанк» на повернення оригіналу договору поруки від 23.07.2008 та на передачу його відповідачці для проведення експертизи.

8. 26.03.2024 року представник позивача за первісним позовом подала письмові заперечення на клопотання відповідачки ОСОБА_1 про надання оригіналу доказу, просить відмовити у задоволені такої заяви. В обґрунтування заперечень, посилається на те, що згода АТ «Кредобанк» є необхідною на отримання оригіналу доказу первісною відповідачкою. Вказує, що 31.08.2015 поданий позов про стягнення заборгованості де Відповідачем-2 вказано ОСОБА_1 та по тексту позовної заяви вбачається, що «в забезпечення виконання зобов?язань за кредитним договором, 23.07.2008 між Позивачем, Відповідачем -1 та ОСОБА_1 (наділі Відповідач 2) укладено договір поруки. Додаток №3 до позовної заяви Копія Договору поруки від 23.07.2008 (а.с.11 матеріалів справи). Договір підписаний кредитором ОСОБА_4 та поручителем ОСОБА_1 .

Зазначає, що Відповідачку викликали на судове засідання, про що свідчить повідомлення про виклик (а.с.53). 22.09.2015 ОСОБА_1 особисто подала заяву про відкладення розгляду справи (а.с. 79). 19.10.2015 року апеляційну скаргу на Ухвалу про відкриття провадження у справі №448/898/15-ц від 03.09.2015, яка обґрунтована невірною підсудністю, однак не вказано про те, що вимоги які заявляються до неї як позивача є незаконними, адже договір поруки вона не підписувала (а.с.93)

Вказує, що 101 сторінка матеріалів справи заява про усунення недоліків; 103 сторінка клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження - підписані ОСОБА_1 28.01.2016 ухвалою суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 - відхилено. 11.07.2019 ОСОБА_1 уклала з адвокатом Лазор А.О. договір правової допомоги №12/08/19 від 12.08.2019 та ОСОБА_2 уклав з адвокатом Лазор А.О. договір №27/06/19 від 27.06.2019 (до такого висновку можна дійти ознайомившись з ордерами). В матеріалах справи міститься заява від адвоката Лазор А.О. - клопотання про залишення позову без розгляду із змісту якого можливо дійти до висновку про ознайомлення із матеріалами справи «...вважаємо, що у зв?язку із неодноразовою зміною предмету та підстав позову, подання нових розрахунків - суд не може розглянути справу без участі уповноваженого представника позивача...». 29.07.2020 в матеріалах справи міститься клопотання про відкладення розгляду справи.

07.10.2020 в матеріалах справи міститься клопотання про відкладення розгляду справи «обґрунтоване неможливістю подати обґрунтовані заперечення у зв?язку із неодноразовою зміною позовних вимог. Однак позовні вимоги відносно ОСОБА_1 (як поручителя не змінювались), щодо не підписання нею договору поруки не зазначалось, 15.03.2021 відбулось ознайомлення із матеріалами справи.23.05.2021 адвокат Лазор А.О. заявив клопотання про витребування оригіналів документів; та заперечення на збільшення позовних вимог (під головуванням судді Білоус ІО.Б.), 14.06.2021 клопотання про витребування оригіналів документів (під головуванням судді Білоус Ю.Б.), що не були розглянуті в силу відводу судді Білоуса Ю.Б.

20.08.2021 року Ухвалою Мостиського районного суду Львівської області (головуюча суддя Гіряк С.I.) позовну заяву Акціонерного товариства «Кредобанк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - прийнято до провадження та відкрито провадження у ній. Зазначено, що: «справу розглядати за правилами загального позовного провадження. Призначити справу до підготовчого засідання на 08 вересня 2021 року на 15 годину 00 хвилин. В підготовче судове засідання викликати учасників справи. Підготовче судове засідання буде проводитись в приміщені Мостиського районного суду Львівської області, що за адресою: м.Мостиська, вул. Грушевського, 1/9. Надіслати відповідачам копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів та запропонувати надіслати (надати) до суду протягом п?ятнадцяти календарних днів з дня отримання даної ухвали відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. Роз?яснити відповідачам, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами. Встановити позивачу п?ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. Встановити відповідачам п?ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. Встановити відповідачам п?ятиденний строк з дня вручення ухвали для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. Повідомити учасникам справи веб-адресу сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справі, що розглядається https://ms.lv.court.gov.ua. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.»

Зазначає, що коло Відповідачів не змінювалось, таким чином в строк встановлений Ухвалою суду від 20.08.2021 вони мали право подати Відзив на позовну заяву (як в первісній редакції так і ознайомившись із змістом заяви про збільшення позовних вимог) та відповідно до норм ст. 193 ЦПК України, згідно якої відповідач має право пред?явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов?язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об?єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

19.05.2023 клопотання про призначення почеркознавчої експертизи підписане ОСОБА_1 надійшло до суду через 7 років після відкриття провадження, про те, що ОСОБА_1 являється Відповідачем у цій справі їй було відомо з моменту відкриття. У хвалою суду відмовлено в задоволенні клопотання про проведення експертизи. Відповідно до статті 3 ЦК України принципи справедливості, добросовісності та розумності є однією із фундаментальних засад цивільного права, спрямованою, у тому числі, на утвердження у правовій системі України принципу верховенства права. При цьому добросовісність означає прагнення особи сумлінно використовувати цивільні права та забезпечити виконання цивільних обов?язків, що зокрема підтверджується змістом частини 3 статті 509 цього Кодексу. Отже, законодавець, навівши у тексті Цивільного кодексу України зазначений принцип, установив у такий спосіб певну межу поведінки учасників цивільних правовідносин, тому кожен із них зобов?язаний сумлінно здійснювати свої цивільні права та виконувати цивільні обов?язки, у тому числі передбачати можливість завдання своїми діями (бездіяльністю) шкоди правам та інтересам інших осіб. Цей принцип не є суто формальним, оскільки його недотримання призводить до порушення прав та інтересів учасників цивільного обороту. Постанова ВС від 10 вересня 2018 року у справі № 920/739/17. Добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується ще на римській максимі- «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них. Постанова ВС від 10 квітня 2019 у справі № 390/34/17. На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов?язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов?язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов?язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов?язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами. Постанова ВС від 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19 (провадження № 61-9218св21)

Верховний Суд зазначає наступне в недобросовісності поведінки учасників: вибірковість отримання процесуальних документів (Постанова ВС від 04 листопада 2020 у справі № 643/7807/13-ц (провадження № 61-19085св19), направлених судом, або умисне неотримання поштових відправлень із суду за умови, що отримувач достовірно знає, що ним подана скарга до суду (Постанова ВС від 06 квітня 2020 року у справі №732/1737/18 (провадження № 61-16176св19), неповідомлення суду про будь-які обставини, які можуть зробити неможливим отримання листа, або про можливу зміну свого місцезнаходження, відсутність інтересу до справи тривалий час, відсутність реакції на повідомлення суду на електрону адресу та за номером його мобільного телефону (Постанова ВС від 13 січня 2021 у справі № 199/7620/19 (провадження №61-12590св20). Якщо особа, яка має право на оспорення документу (наприклад, свідоцтва про право на спадщину чи юридичного факту (зокрема, правочину, договору, рішення органу юридичної особи), висловила безпосередньо або своєю поведінкою дала зрозуміти, що не буде реалізовувати своє право на оспорення, то така особа пов?язана своїм рішенням і не вправі його змінити згодом. Спроба особи згодом здійснити право на оспорення суперечитиме попередній поведінці такої особи і має призводити до припинення зазначеного права Постанова ВС від 07 жовтня 2020 у справі № 450/2286/16-ц. Верховний Суд дійшов висновку, що ОСОБА_| допущена суперечлива поведінка, оскільки після пред`явлення позову ним висловлювалася лише незгода з розміром заборгованості. Разом з тим, лише після трьох років розгляду справи він почав заперечувати факт укладання договору поруки. При цьому вимоги про визнання договору поруки № K4VKLOF1546/DP1 від 04 серпня 2014 року недійсним ним не заявлялися. Постанова ВС від 01 грудня 2021 у справі № 752/14554/15-ц.

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи встановлення явної неповаги до суду чи учасників справи. Постанова ВС від 03 березня 2021 у справі № 761/27076/19 (провадження № 61-14448св20). Аналіз частини другої статті 13 ЦК України дає підстави для висновку, що недобросовісна поведінка особи, яка полягає у вчиненні дій, які можуть у майбутньому порушити права інших осіб, є формою зловживання правом. Формулювання «зловживання правом» необхідно розуміти, як суперечність, оскільки якщо особа користується власним правом, то його дія дозволена, а якщо вона не дозволена, то саме тому відбувається вихід за межі свого права та дію без права, «injuria». Сутність зловживання правом полягає у вчиненні уповноваженою особою дій, які складають зміст відповідного суб?єктивного цивільного права, недобросовісно, в тому числі всупереч меті такого права. Термін «зловживання правом» свідчить про те, що ця категорія стосується саме здійснення суб`єктивних цивільних прав, а не виконання обов?язків. Обов?язковою умовою кваліфікації дій особи як зловживання правом є встановлення факту вчинення дій, спрямованих на здійснення належного відповідній особі суб?єктивного цивільного права. Постанова ВС від 12 жовтня 2021 року у справі № 311/2121/19 (провадження № 61-11958св20). Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій. Постанова ВС від 12 жовтня 2022 року у справі № 345/2935/21 (провадження № 61-2472 св22).

Вказує, що нормами Цивільно процесуального законодавства не передбачено такого права чи можливості як надання іншому учаснику справи оригіналів документів, які містяться в матеріалах справи, для вчинення ним дій в тому числі проведення експертизи. Задовольняючи таке клопотання АТ «Кредобанк» має об?єктивні побоювання, щодо збереження оригіналу договору іпотеки, не спотворення останнього. Також, АТ «Кредобанк»/суд не зможе проконтролювати дії ОСОБА_1 щодо надання саме цього примірнику експерту, а не підміни для отримання позитивного висновку експерту. АТ «Кредобанк»/суд не може гарантувати повернення ОСОБА_1 оригіналу договору. Цивільно процесуальним законодавством не визначено механізму реалізації дій описаних ОСОБА_1 . Зокрема, статтею 229 ЦПК України визначено, що суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення. Речові, письмові та електронні докази оглядаються у судовому засіданні, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом, і пред?являються учасникам справи за їх клопотанням, а в разі необхідності - також свідкам, експертам, спеціалістам. Відтворення аудіо- і відеозапису проводиться в судовому засіданні або в іншому приміщенні, спеціально обладнаному для цього. Учасники справи можуть давати свої пояснення з приводу письмових, речових і електронних доказів або протоколів їх огляду, ставити питання експертам. Першою ставить питання особа, за клопотанням якої було викликано експерта. Також, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов?язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених ЦІК України. Суд не може зобов?язати учасника справи здійснювати дії, які не передбачені цивільно - процесуальним законодавством.

Також, зазначає, що Положення пункту 17 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №5 вказують на те, що висновок експертизи може бути доказом у справі лише в тому разі, коли експертиза була проведена на підставі ухвали суду відповідними судово-експертними установами. Як експерт може залучатися особа, яка відповідає вимогам, установленим Законом України «Про судову експертизу», і внесена до Державного реєстру атестованих судових експертів. У разі коли висновок експертизи наданий стороною як додаток до позовної заяви, тобто проведений відповідною експертною установою за її клопотанням чи клопотанням її представника, то такий висновок може розцінюватися лише як письмовий доказ, який підлягає дослідженню в судовому засіданні та відповідній оцінці.

Відповідно до правового висновку, відображеного у постанові Верховного Суду від 31 серпня 2022 в справі №683/1084/21 суд наділений правом не приймати на віру будь-який висновок експерта та оцінювати його відповідно до ст.89 ЦПК України. У постанові від 11 квітня 2018 в справі №910/24880/15 Верховний Суд наголосив, шо висновок здійснений не в результаті проведення судової експертизи не є обов?язковим при оцінці доказів у справі.

Зазначає, що АТ «КРЕДОБАНК» категорично заперечує проти надання оригіналів з матеріалів справи стороні відповідача, вважає, що сторонами реалізовано можливість, щодо подання будь - яких заяв та клопотань відповідно до процесуальних строків.

ІІ. Позиція учасників справи

9. В підготовчому судовому засіданні 19.04.2024 представник відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 адвокат Лазор А.О. підтримав клопотання ОСОБА_5 про надання оригіналу доказу, просив його задовольнити. Надав пояснення, аналогічні , викладеним у заяві ОСОБА_1 .

10. В підготовчому судовому засіданні 19.04.2024 представник позивача адвокат Кізко Л.В., заперечила проти задоволення клопотання відповідачки за первісним позовом про надання оригіналу доказу, просила відмовити в його задоволенні. Надала пояснення, аналогічні, викладеним у письмових запереченнях.

11. Відповідач ОСОБА_6 в підготовче судове засідання 19.04.2024 не з`явився, належним чином повідомлений про дату і час розгляду справи, телефонограмою на номер телефону, вказаний ним. Крім того, відповідач ОСОБА_3 був особисто присутній в підготовчому судовому засіданні 22.03.2024, коли було подане клопотання ОСОБА_1 про надання оригіналу доказу, ознайомлений із його змістом, заперечень не висловив, також був особисто присутній в підготовчому судовому засіданні 29.03.2024.

Сторони не заперечили проти вирішення вказаного клопотання без його участі.

Суд, заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

ІІІ. Застосоване Судом законодавство та висновок суду

12. Відповідно до частини 1 статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

13. Статтею 81 ЦПК України визначений обов`язок доказування і подання доказів ., згідно якого кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Згідно ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

14. Відповідно до ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

15. Згідно ст. 96 ЦІК України оригінали письмових доказів до набрання судовим рішенням законної сили повертаються судом за клопотанням осіб, які їх подали, якщо це можливо без шкоди для розгляду справи. У справі залишається засвідчена суддею копія письмового доказу.

16. Стаття 107 ЦПК України визначає порядок збирання матеріалів для проведення експертизи, зокрема у ч. 1 зазначено, що матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.

17. Відповідачка за первісним позовом ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про надання їй оригіналу доказу - договору поруки від 23.07.2008 року, що підписаний АТ «Кредобанк» та ОСОБА_1 , який долучений представником первісного позивача до матеріалів справи.

Свою заяву ОСОБА_1 мотивує тим, що оригінал договору поруки необхідний їй для самостійного проведення експертизи. Вказує, що у неї відсутній оригінал договору поруки, оскільки такого не підписувала. Вважає, що в даному випадку необхідно в судовому засіданні отримати згоду АТ «Кредобанк» на повернення оригіналу договору поруки від 23.07.2008 та на передачу його відповідачці для проведення експертизи.

18. Представник АТ «Кребоданк» в судовому засіданні та в письмових запереченнях вказала, що категорично заперечує проти надання відповідачці оригіналу доказу із матеріалів справи, які надала сторона позивача.

19. При вирішенні вказаної заяви відповідачки ОСОБА_1 , суд звертає увагу, що ЦПК України визначений порядок повернення оригіналу доказу з матеріалів справи, згідно ст. 96 ЦІК України оригінали письмових доказів до набрання судовим рішенням законної сили повертаються судом за клопотанням осіб, які їх подали, якщо це можливо без шкоди для розгляду справи.

20. В даній справі оригінал доказу договору поруки наданий стороною первісного позивача, який заперечує проти надання його стороні відповідача.

21. Крім того, стаття 107 ЦПК України визначає порядок збирання матеріалів для самостійного проведення експертизи, зокрема матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням.

22. Враховуючи наведені норми та встановлені обставини, приходжу до переконання що відсутні правові підстави для задоволення заяви відповідачки ОСОБА_1 про надання їй оригіналу доказу, який наданий суду позивачем.

Керуючись статтями 81, 95,96, 258-261 ЦПК України, Суд,

п о с т а н о в и в:

1. В задоволенні заяви відповідачки за первісним позовом ОСОБА_1 про надання оригіналу доказу (оригіналу договору поруки від 23.07.2008) - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний суддею 24.04.2024.

Суддя Світлана ГІРЯК