КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.ПОЛТАВИ
Справа №552/6522/23
Провадження № 2-п/552/42/24
У Х В А Л А

25.04.2024 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Кузіної Ж.В.

секретаря судового засідання Кумир О.О.

за участю представника позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся в суд з заявою про перегляд заочного рішення посилаючись на те, що 05 березня 2024 року Київським районним судом м. Полтави ухвалено заочне рішення по цивільній справі за позовом за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_2 про відшкодування витрат, пов`язаних з проведенням експертиз ЗВТ. Відповідач не був присутнім в судовому засіданні, не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. З рішенням не згоден, оскільки неодноразово звертався зі скаргами та запитами до позивача, проте відповіді на свої звернення не отримав.

У судовому засіданні представник позивача заперечував щодо задоволення заяви, вважає її безпідставною. На всі звернення відповідача надавались відповіді. Просив відмовити в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_2 заяву підтримав та пояснив, що не отримував судові повістки. Заочне рішення отримав та звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення, яку просить задовольнити.

Суд, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом установлено, що рішенням Київського районного суду м. Полтави від о5 березня 2024 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_2 про відшкодування витрат, пов`язаних з проведенням експертиз ЗВТ позовні вимоги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» суму витрат у розмірі 4730 грн.81 коп. та судові витрати у розмірі 2684 грн., а всього 7414 грн. 81 коп.

Статтею 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Відповідач ОСОБА_2 в поданій до суду заяві вказує на ту обставину, що не був належним чином повідомлений про розгляд справи.

Проте з такими доводами суд не може погодитись виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, у позовній заяві зазначено місце проживання відповідача ОСОБА_2 , що відповідає і даним, які зазначені останнім у заяві про перегляд заочного рішення та за цією ж адресою направлялась поштова кореспонденція.

Законом України "Про поштовий зв`язок" визначено правові, соціально-економічні та організаційні основи діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку, а також регулює відносини органів державної влади та органів місцевого самоврядування, операторів поштового зв`язку і користувачів їх послуг.

Згідно зі ст. 15 Закону України "Про поштовий зв`язок" Національний оператор, яким є АТ "Укрпошта" (розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2002 № 10-р "Про національного оператора поштового зв`язку"), забезпечує надання на всій території України універсальних послуг поштового зв`язку за переліком.

Порядок надання послуг поштового зв`язку та порядок оформлень поштових відправлень, зокрема, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення встановлено "Правилами надання послуг поштового зв`язку", затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 .

Відповідно до п. 9 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила), Національний оператор поштового зв`язку забезпечує надання універсальних послуг поштового зв`язку на всій території України.

Згідно з п. 99 Правил Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками. У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

Пунктом 101 Правил визначено, що у разі коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до п. 116 вказаних Правил у разі невручення рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка" з поважних причин рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою не пізніше ніж через п`ять календарних днів з дня надходження листа до об`єкта поштового зв`язку місця призначення із зазначенням причини невручення.

Відповідач викликався в судові засідання шляхом направлення рекомендованими листами судових повісток по місцю проживання, адреса якого зазначена в позовній заяві.

Судові повістки повернуті до суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», проте копія заочного рішення , яка направлялась за цією ж адресою відповідачем отримана.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Пунктом 4 ч.2 ст. 285 ЦПК України визначено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідач у своїй заяві посилається на ту обставину, що на час ухвалення судового рішення ним не отримані відповіді на його звернення, скарги та запити про надання публічної інформації.

Проте зазначені обставини не є суттєвими, оскільки яким чином дані факти можуть вплинути на відшкодування витрат, пов`язаних з проведенням експертиз ЗВІТ.

Таким чином, всупереч зазначеній нормі заява не містить посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Заявник в заяві про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України та в ході судового засідання не надав жодного доказу, в розумінні ст 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, не був врахований судом під час ухвалення рішення.

Не згода з рішенням суду не є підставою для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст. ст. 287- 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 05 березня 2024 року по цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Полтавагаз» до ОСОБА_2 про відшкодування витрат, пов`язаних з проведенням експертиз ЗВТ, залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлений 29 квітня 2024 року.

Головуючий Ж.В.Кузіна