Провадження № 2/359/3400/2023
УХВАЛА

01 січня 2024 року м.Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Семенюта О.Ю., ознайомившися з матеріалами позовної заяви Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про скасування державної реєстрації права власності та визнання недійсними договорів дарування,-

ВСТАНОВИВ:

28.12.2023 року до Бориспільського міськрайонного суду Київської області через підсистему « Електронний суд» надійшла вище зазначена позовна заява Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону, у якій просять: - визнати недійсним договір дарування № 541, виданий 11.02.2023 посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кара О.О., щодо земельної ділянки реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 55, кадастровий номер :02:010:0006 площею 0,1464га, що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район; - скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 55 кадастровий номер :02:010:0006 площею 0.1464 га, що знаходиться за адресою: Київська обл., Бориспільський р-н, проведену на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 66376220 від 11.02.2023, приватним нотаріусом Кара О.О., Київський міський нотаріальний округ, м. Київ; - визнати недійсним договір дарування, № 538, виданий 11.02.2023 посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кара О.О. - щодо земельної ділянки реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, кадастровий номер :002:010:0005 площею 0.25 га., та житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, загальною площею 90.4 кв.м., житловою площею 31.2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; - скасувати державну реєстрацію права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, кадастровий номер :002:010:0005 площею 0.25 га., та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, загальною площею 90.4 кв.м., житловою площею 31.2 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , проведену на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 66376188 від 11.02.2023, приватним нотаріусом Кара О.О., Київський міський нотаріальний округ, м. Київ;- стягнути з відповідачів понесені судові витрати.

Дослідивши подану позовну заяву та додані до неї матеріали, приходжу до наступного.

Так, відповідно до ч.1 ст.125 Конституції України, ч. 1 ст. 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судоустрій в Україні будується, зокрема, за принципом територіальності.

Параграфом 3 глави 2 Розділу І Цивільного процесуального кодексу України передбачено види територіальної юрисдикції, а саме: підсудність справ, у яких однією зі сторін є суд або суддя (ст.26); підсудність справ за місцем проживання або місцезнаходженням відповідача (ст.27); підсудність справ за вибором позивача (ст. 28); підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами (ст. 29); виключна підсудність (ст.30).

Відповідно до ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Згідно з роз`ясненнями, які викладені у пунктах 41, 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року №3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. У разі конкуренції правил підсудності мають застосовуватися правила виключної підсудності.

Виключну підсудність встановлено для позовів, які виникають щодо нерухомого майна (ч.1 ст.30 ЦПК України). Згідно з положеннями ст.181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (ст.358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (ст.ст.364, 367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (ст.ст.370, 372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Пунктом 27 постанови Пленуму Верховного суду України від 06 листопада 2009 року №9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» передбачено, що позови про визнання недійсними правочинів щодо нерухомого майна та застосування наслідків недійсності пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Кваліфікація об`єктів як нерухомого майна здійснюється відповідно до статей 181, 190 та 191 ЦК. При цьому за місцезнаходженням нерухомого майна повинні пред`являтися також позови про визнання недійсними правочинів щодо нерухомого майна, яке буде створено в майбутньому (щодо інвестиційних договорів про будівництво нерухомого майна, договорів про участь у фонді фінансування будівництва тощо).

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено вимоги стосовно визнання недійсними договорів дарування: № 541, виданого 11.02.2023, щодо земельної ділянки реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 55, кадастровий номер :02:010:0006 площею 0,1464га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та АДРЕСА_2 , виданого 11.02.2023, щодо земельної ділянки реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, кадастровий номер :002:010:0005 площею 0.25 га., та житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, загальною площею 90.4 кв.м., житловою площею 31.2 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; а також скасування державної реєстрації права власності ОСОБА_2 на земельну ділянку реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 55 кадастровий номер :02:010:0006 площею 0.1464 га, на земельну ділянку реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, кадастровий номер :002:010:0005 площею 0.25 га., та житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 255, загальною площею 90.4 кв.м., житловою площею 31.2 кв.м., що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до абзацу 2 пункту 10 частини 1 Постанови Верховної ради України «Про утворення і ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX утворено Бориспільський район (з адміністративним центром у місті Бориспіль) у складі територій Бориспільської міської, Вороньківської сільської, Гірської сільської, Дівичківської сільської, Золочівської сільської, Переяславської міської, Пристоличної сільської, Студениківської сільської, Ташанської сільської, Циблівської сільської, Яготинської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 10 частини 1 вказаної Постанови ліквідовано у Київській області: Баришівський, Білоцерківський, Богуславський, Бориспільський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Вишгородський, Володарський, Згурівський, Іванківський, Кагарлицький, Києво-Святошинський, Макарівський, Миронівський, Обухівський, Переяслав-Хмельницький, Поліський, Рокитнянський, Сквирський, Ставищенський, Таращанський, Тетіївський, Фастівський, Яготинський райони.

Водночас, відповідно до пункту 3-1 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів", до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Таким чином, станом на день звернення до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, с. Кулябівка Бориспільського району (бувший Яготинський район) Київської області, на території якого знаходиться спірне нерухоме майно, не належить до територіальної підсудності Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

Так, Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124).

Частиною 1 статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; нормативно-правовий акт, Закону України «Про виконання рішень, застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, який закріплений у п.1 ст.6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Крім того, дотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) розгляду справи є однією з складових законності судового рішення.

Слід також зауважити, що в силу ст. 378 ЦПК України, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності), судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 даної статті встановлено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Згідно до положень ч.ч.1, 2 ст.32 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються і справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст.31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що подана позовна заява не підсудна Бориспільському міськрайонному суду Київської області, слід передати справу за підсудністю до Яготинського районного суду Київської області.

Керуючись ст. 27, 31, 32, 259, 260, 261, 353-354 ЦПК України, суддя

ухвалив :

Матеріали цивільної справи № 359/12684/23 за позовом Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про скасування державної реєстрації права власності та визнання недійсними договорів дарування передати на розгляд до Яготинського районного суду Київської області (07700, Київська область, м. Яготин, вул. Незалежності, буд. 67) за підсудністю.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.Ю. Семенюта