Справа № 766/4381/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 березня 2024 року Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Скрипнік Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката Петряєва Володимира Вікторовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності та припинення права спільної часткової власності,-

ВСТАНОВИВ:

У березні 2024 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшла зазначена позовна заява в якій позивач просить:

-виділити в натурі ОСОБА_1 у власність 57/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , з господарськими будівлями та спорудами як окреме домоволодіння, яке являється єдиним цілим;

-визнати за ОСОБА_1 право власності на виділене в натурі майно, а саме 57/100 частин житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами;

-припинити право сумісної часткової власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на домоволодіння АДРЕСА_1 .

Під час вивчення матеріалів справи було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимогст.ст.175, 177 ЦПК України.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається у відповідності до вимог статті 176 ЦПК України.

Так в позовній заяві позивач зазначає, що просить суд виділити в натурі частку з майна, що перебуває у спільній частковій власності, визнати право власності на частку, однак при цьому не зазначає ціну позову.

Згідно з пунктами 2, 9,10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, -загальною сумою всіх вимог.

Верховний Суд у постанові від 7 квітня 2021 року у справі № 495/1706/16-ц, посилаючись на постанову Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, вказав, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Як вбачається з позову, позивач звернувся до суду з вимогою про виділення в натурі частки, що перебуває у спільній частковій власності, а саме 37/100 частин житлового будинку, визнання права власності на частку, а отже вказані вимоги є вимогами майнового характеру та про припинення права спільної часткової власності, що є вимогою немайнового характеру, з якої належить сплатити збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Однак, позивачем в позовній заяві не визначено ринкової вартості майна, яке є предметом позову, відповідно до вимог наведеного Закону України, зокрема, не подано звіт/висновок про оцінку його ринкової вартості станом на дату подання позовної заяви.

Позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн. за вимогою немайнового характеру про припинення права власності.

Таким чином, позивачу необхідно визначитися із зазначенням ціни позову з врахуванням дійсної вартості нерухомого майна. Та з врахуванням ціни позову сплатити судовий збір за майнову вимогу у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 1 211,20 грн., та не більше 15 140,00 грн.

Окрім того, вважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що відповідно до статті 367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

Виходячи з аналізу змісту наведених норм права, поняття "поділ" та "виділ" не є тотожними.

При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються.

При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. Винятком з цього правила є ситуація, коли майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, - тоді має місце поділ спільного майна.

Тобто, поділ спільного майна відрізняється від виділу частки співвласника або припинення його права на частку в спільному майні однією суттєвою ознакою - у разі поділу майна право спільної часткової власності на нього припиняється.

Отже, якщо майно належить на праві спільної часткової власності двом співвласникам, виділ частки в цьому майні лише для позивача є неможливим, а можливий поділ цього майна в натурі між сторонами, у разі якого право спільної часткової власності на нього припиняється.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 19 травня 2021року у справі № 501/2148/17.

Крім того, в п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Звертаючись до суду, з вказаним позовом позивач не вказав дані відносно відповідача, а саме: дата, місяць, та рік народження, РНОКПП, а також в матеріалах справи відсутні документи, за допомогою яких суд міг би визначити вищевказані дані.

Оскільки у змісті позовної заяви не зазначено РНОКПП та/або дата, місяць, рік народження відповідача, суд позбавлений можливості зробити запит до УДМС України в Херсонській області з метою встановлення реєстрації місця проживання.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.185, 260, 294, 318 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву адвоката Петряєва Володимира Вікторовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про виділ частки майна, що є у спільній частковій власності, визнання права власності та припинення права спільної часткової власності, - залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії даної ухвали, для виправлення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.А. Скрипнік