Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/872/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 квітня 2024 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді Позарецької С.М.,

при секретарі Буйновській А.П.,

за участю представника

позивача за довіреністю Томченко Т.Д.

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач Публічне акціонерне товариство «Черкасиобленерго» звернувся у Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів.

Свої вимоги обґрунтовує тим, що 11.06.2017 набрав чинності ЗУ «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 № 2019-VIII. Відповідно до положень Закону, з 01.01.2019 ПАТ «Черкасиобленерго» здійснює розподіл електричної енергії у межах закріпленої території Черкаської області, виконує функції, має право і обов`язки Оператора системи розподілу. Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи та/або споживання електричної енергії.

Як зазначено, підтвердженням приєднання ОСОБА_1 до умов публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (№ 19-62-060) є споживання електричної енергії по об`єкту (квартира) за адресою: АДРЕСА_1 .

Також, позивач вказує, що відповідно до п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеному ПРРЕЕ.

Згідно з п. 8.2.5. ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів без облікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення.

Так, 09.02.2021, під час перевірки електропостачання об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 , представниками Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго», виявлено порушення, а саме самовільне підключення електропроводки до мережі, що не є власністю оператора розподілу без порушення схеми обліку, у зв`язку з чим складено акт про порушення № 001621 від 09.02.2021.

11.03.2021, при розгляді вказаного акту та проведенні аналізу усіх документів комісією Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго», відповідно до ПРРЕЕ, складно протокол № 242 та вирішено, що обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, складає: 2488 кВт.год на суму 8447 грн. 85 коп.

Крім того, вказує, що 12.03.2021 Черкаською міською філією ПАТ «Черкасиобленерго» надіслано на адресу відповідача протокол № 244 засідання комісії з розгляду актів про порушення від 11.03.2021, розрахунок та рахунок, а 26.04.2021 надіслано претензію за вих. № 2456 від 23.04.2021. Означена претензія залишена відповідачем без реагування.

Станом на 01.01.2024 заборгованість ОСОБА_1 перед Черкаською міською філією ПАТ «Черкасиобленерго», відповідно до акту про порушення № 001621 від 09.02.2021, складає 8447 грн. 85 коп.

Враховуючи наведене вище, позивач просить стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Черкасиобленерго» в особі Черкаської міської філії недораховану електричну енергію згідно з актом порушення №001621 від 09.02.2021 у розмірі 8447 грн. 85 коп., а також витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 028 грн. 00 коп.

Ухвалою суду від 19.02.2024 позовну заяву прийнято, відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду. Вказана цивільна справа визнана судом малозначною (незначної складності) і розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи. Крім того, сторони заперечень щодо такого порядку розгляду справи не надали.

У судовому засіданні представник позивача за довіреністю Томченко Т.Д. підтримала заявлені позовні вимоги та просила задовольнити на підставі наведеного у позовній заяві обгрунтування та з урахуванням доданих до неї матеріалів. Крім того, зазначила, що на ім`я відповідача відкритий особовий рахунок за адресою: АДРЕСА_1 і про будь-які зміни постачальнику електроенергії не повідомлялося. Також звернула увагу на те, що 17.11.2020 було розпорядження про відключення електроенергії за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з наявністю боргу, і мало місце фактичне відключення споживача від постачання електроенергії. Разом з тим, згодом встановлено, що відбулося самовільне підключення і використання електроенергії за вказаною вище адресою, за що проводилась оплата. Проте, постачальником знову було відключено споживача від постачання електроенергії, оскільки підключення відбулось самовільно. На даний час заборгованість (вартість необлікованої електроенергії) у сумі 8447грн. 85коп. не сплачено Ця сума не включає нарахування за користування електроенергією.

У судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 заперечував проти задоволення заявлених позовних вимог, оскільки він з 2010 року не мешкає і не є зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , і не має до неї ніякого відношення. Вказана квартира належить його колишній дружині та синові, які там і мешкають. Крім того, зазначив, що він переїхав у приватний будинок, де і фактично мешкає та зареєстрований.

Заслухавши думку представника позивача та відповідача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, суд встановив такі обставини та дійшов до відповідних висновків.

ПАТ «Черкасиобленерго» є оператором систем розподілу електричної енергії, здійснює розподіл електричної енергії у межах закріпленої території Черкаської області, виконує функції, має право і обов`язки Оператора системи розподілу.

Облік споживання електричної енергії по об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 , здійснюється за особовим рахунком № НОМЕР_1 та обчислюється на підставі показників приладу обліку електричної енергії.

09.02.2021 працівниками Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго» виявлено порушення, а саме самовільне підключення електропроводки до мережі, що не є власністю оператора розподілу без порушення схеми обліку, у зв`язку з чим складено акт про порушення № 001621 від 09.02.2021.

11.03.2021 Черкаська міська філія ПАТ «Черкасиобленерго» прийняла рішення (протокол № 242) ,за наслідками розгляду акту про порушення № 001621 від 09.02.2021, згідно з яким визнала ОСОБА_1 причетним до порушення, вказаного в акті, та визначила, що обсяг та вартість необлікованої електричної енергії за період з 11.08.2020 по 09.02.2021 (останні шість місяців) складає 2488 кВт*год на суму 8447 грн. 85 коп., внаслідок чого відповідачу виставлено рахунок № 19-62-060 3 * від 11.03.2021 на оплату за нарахування по акту про порушення на суму 8447 грн. 85 коп.

Крім того, встановлено, що 12.03.2021 Черкаською міською філією ПАТ «Черкасиобленерго» на адресу: АДРЕСА_1 ) направлено листа за № 1013 з додатками, а саме: Протокол № 244 засідання комісії з розгляду актів про порушення Черкаської міської філії ПАТ «Черкасиобленерго» від 11.03.2021, розрахунок і рахунок. Також, 23.04.2021 на адресу: АДРЕСА_1 на ім`я ОСОБА_1 направлено претензію за № 2456 з пропозицією у місячний термін її розглянути та перерахувати 8447 грн. 85 коп., згідно з актом про порушення № 001621 від 09.02.2021, яка залишена без реагування.

Таким чином, між сторонами існує спір з приводу відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення правил роздрібного ринку електричної енергії, який регулюється нормами Цивільного Кодексу України, Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 14.03.2018 №310, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики від 14.03.2018 №312 (далі - ПРРЕЕ) та інших нормативно-правових актів.

Надаючи оцінку доводам учасників справи та обставинам спірних правовідносин суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Згідно з ст. 56, ч. 3 ст. 58, ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. Споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до пункту 7 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг укладається шляхом приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг, опублікованого в засобах масової інформації та на веб-сайті постачальника, шляхом оплати рахунка, отриманого від постачальника універсальної послуги, або фактичного споживання будь-яких обсягів електричної енергії (за умови надання рахунка постачальником універсальної послуги), або підписання заяви-приєднання до умов договору про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг.

По обставинам спірних правовідносин судом не встановлено, що відповідач є фактичним споживачем електричної енергії за місцем знаходження об`єкта нерухомості ( АДРЕСА_1 ), враховуючи те, що він знятий з реєстрації за вказаною адресою з 26.11.2008, про що свідчить інформація Департаменту «Центр надання адміністративних послуг» Черкаської міської ради від 12.02.2024. Слід зазначити, що відповідно до відповіді №450092 від 15.02.2024 з Єдиного державного демографічного реєстру, - ОСОБА_1 з 25.09.2010 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , де і фактично проживає.

Крім того, у матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що відповідач є власником/співвласником квартири АДРЕСА_3 , враховуючи інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 01.04.2024 №372194966 щодо об`єкту, відповіді №518731 від 01.04.2024 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо суб`єкта та інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно щодо суб`єкта від 01.04.2024 №372192820.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» комунальні послуги - послуги з постачання та розподілу природного газу, постачання та розподілу електричної енергії, постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення, поводження з побутовими відходами.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів. Такому праву прямо відповідає визначений п. 5 ч. 2 ст. 7 цього Закону обов`язок споживача оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.

Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Факт відсутності письмового договору про надання житлово-комунальних послуг сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.01.2019р. у справі № 486/156/17.

З огляду на викладене, у суду відсутні підстави вважати укладеним договір між позивачем та відповідачем, як побутовим споживачем про постачання електричної енергії на момент проведення технічної перевірки стану електроприборів обліку і електроустановок на умовах Типового договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушенням на ринку електричної енергії є крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 1.2.1 ПРРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Згідно з п. 1.1.2 ПРРЕЕ, самовільне підключення - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення (у тому числі після відключення) електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що є підставою для оформлення акта про порушення та визначення обсягу необлікованої електричної енергії внаслідок такого підключення; самовільне підключення без порушення схеми обліку - несанкціоноване (непогоджене) оператором системи підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі за схемою, передбаченою проєктними рішеннями та/або договором з оператором системи, після їх відключення оператором системи в установленому законодавством порядку (за умови наявності договору з оператором системи).

Відповідно до п.п. 14 п. 5.1.1 ПРРЕЕ оператор системи розподілу має право на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного облік

Згідно з п.п. 5, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії.

Пунктами 8.4.8, 8.4.13 ПРРЕЕ передбачено, у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у пп. 5 п. 8.4.2 цієї глави - якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил), з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку), або відключення електроустановки споживача (якщо контрольний огляд засобу комерційного обліку та/або технічна перевірка у період з дати відключення електроустановки споживача до дати виявлення порушення не були проведені) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії (п. 8.2.7 ПРРЕЕ).

Отже, споживач зобов`язаний відшкодувати збитки енергопостачальнику не лише у разі фактичного розкрадання електроенергії, а також у випадку самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника.

Разом з тим, згідно пп. 2 п. 5.5.13 ПРРЕЕ споживач не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну електропостачальнику, оператору системи або третім особам, та матеріальні збитки, які викликані некваліфікованими діями персоналу оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку, електропостачальника або субспоживача.

По обставинам справи судом встановлено, що передумовою виникнення спору є те, що за обліковими відомостями щодо позивача квартира АДРЕСА_3 відключена від електричних мереж, внаслідок чого споживач не мав права споживати електричну енергію. Натомість відповідач заперечує факт самовільного підключення до електромережі, оскільки він не мешкає у цій квартирі, не має права проживання у ній та не є її власником/співвласником.

Відповідно до пп. 5 п. 3.1.6 ПРРЕЕ постачання електричної енергії споживачу здійснюється, якщо відсутній факт припинення/призупинення постачання електричної енергії або надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у випадках, передбачених законодавством у сфері енергетики.

За змістом п. 7.10 ПРРЕЕ припинення електроживлення електроустановок споживача здійснюється оператором системи у порядку, визначеному Кодексом системи передачі та Кодексом систем розподілу. У разі нездійснення оператором системи припинення електропостачання споживачу згідно з вимогою електропостачальника про відключення купівля-продаж електричної енергії за договором про постачання зупиняється, а обсяги електричної енергії, використані споживачем після дати, зазначеної у вимозі про відключення, покладаються адміністратором розрахунків на оператора системи як втрати. Збитки, пов`язані з оплатою та адмініструванням втрат, які виникли внаслідок порушення цих Правил іншими учасниками роздрібного ринку, оператор системи відшкодовує, оформивши претензію цьому (цим) учаснику (учасникам) роздрібного ринку на відшкодування збитків у порядку, передбаченому розділом VIII цих Правил.

Згідно з п. 11.5.8 Кодексу систем розподілу оператор систем розподілу має надати попередження про обмеження/припинення розподілу електричної енергії користувачу (окрім планових перерв) після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій не менше ніж за 5 робочих днів до запланованої дати обмеження/припинення розподілу електричної енергії. При цьому в попередженні мають бути зазначені підстави, дата та час, з якого розподіл електричної енергії буде припинено/обмежено.

Відповідно до п. 7.5 ПРРЕЕ попередження про припинення повністю або частково постачання (розподілу або передачі) електричної енергії оформлюється після встановлення факту наявності підстав для вчинення вказаних дій та надається споживачу окремим письмовим повідомленням, у якому зазначаються підстава, дата і час, з якого електропостачання буде повністю або частково припинено, прізвище, ім`я, по батькові, підпис відповідальної особи, якою оформлено попередження.

Датою отримання таких попереджень буде вважатися дата їх особистого вручення, що підтверджується підписом одержувача та/або реєстрацією вхідної кореспонденції, або третій календарний день від дати отримання поштовим відділенням зв`язку, в якому обслуговується одержувач (у разі направлення поштою рекомендованим листом).

Попередження про припинення постачання електричної енергії може надаватись споживачу в інший спосіб, передбачений договором з електропостачальником та договором з оператором системи або додатками до нього.

Якщо підставою для припинення постачання електричної енергії є заборгованість споживача перед відповідним учасником роздрібного ринку, у попередженні про припинення постачання електричної енергії додатково зазначається сума заборгованості за відповідним договором та період, за який ця заборгованість виникла.

У разі усунення споживачем в установлений строк порушень, що завчасно (до дня відключення) підтверджується належним чином, постачання електричної енергії споживачу не припиняється.

Оператор системи протягом одного робочого дня після надання споживачу попередження про припинення електроживлення повідомляє про це електропостачальника споживача та адміністратора комерційного обліку. У разі отримання оператором системи від електропостачальника звернення щодо відключення електроустановки споживача оператор системи має повідомити адміністратора комерційного обліку про отримання відповідного звернення протягом дня його отримання.

Пунктом 11.5.14 Кодексу систем розподілу передбачено, що під час здійснення технічних заходів щодо припинення розподілу електричної енергії оператор систем розподілу у присутності користувача здійснює фіксацію показів приладу обліку користувача на момент припинення розподілу електричної енергії.

Відповідно до п. 11.5.21 Кодексу систем розподілу у разі припинення/обмеження розподілу електричної енергії, спричиненого діями (бездіяльністю) оператора систем розподілу, та/або без належного попередження користувача відповідно до вимог цього Кодексу оператор систем розподілу несе відповідальність перед користувачем згідно з законом. Збитки користувача внаслідок припинення/обмеження розподілу електричної енергії з вини оператора систем розподілу відшкодовуються останнім відповідно до законодавства України.

У цьому контексті суд зауважує, що відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України).

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Всупереч вимог ст.ст. 12, 81 ЦПК України позивачем не надано суду доказів на підтвердження того, що ОСОБА_1 є належним відповідачем у цій справі, враховуючи те, що він знятий з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , з 26.11.2008, тобто за якою позивачем нарахована заборгованість. Крім того, відсутні докази того, що відповідач є власником/співвласником квартири АДРЕСА_3 , незважаючи на позицію позивача. Також, позивачем не доведено, що саме ОСОБА_1 здійснив самовільне підключення до електричної мережі за адресою: АДРЕСА_1 .

Надані позивачем відомості не є достатніми доказами, з точки зору їх належності та допустимості.

Таким чином, по обставинам спірних правовідносин судом не встановлено ознак протиправної поведінки з боку відповідача по відношенню до позивача, а тому і відсутні передумови для покладання на відповідача обов`язку з відшкодування позивачу збитків.

Суд звертає увагу позивача на те, що неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. З аналізу наведеної статті слідує, що законодавець поклав на позивача обов`язок визначати відповідача у справі і суд повинен розглянути позов щодо тих відповідачів, яких визначив позивач. Водночас, якщо позивач помилився і подав позов до тих, хто відповідати за позовом не повинен, або притягнув не всіх, він не позбавлений права звернутись до суду з клопотанням про заміну неналежного відповідача чи залучення до участі у справі співвідповідачів і суд таке клопотання задовольняє. Тобто ініціатива щодо заміни неналежного відповідача повинна виходити від позивача, який повинен подати клопотання. У цьому клопотанні позивач обґрунтовує необхідність такої заміни, а саме, чому первісний відповідач є неналежним і хто є відповідачем належним. Подання позивачем такого клопотання свідчить, що він не лише згідний, але й просить про заміну неналежного відповідача належним.

З урахуванням принципу диспозитивності суд не має права проводити заміну неналежного відповідача належним з власної ініціативи. Пленум Верховного Суду України у п. 8 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз`яснив, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі чи залишення заяви без руху, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному статтею 33 ЦПК. Після заміни неналежного відповідача або залучення співвідповідача справа розглядається спочатку в разі її відкладення або за клопотанням нового відповідача чи залученого співвідповідача та за його результатами суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови у позові, що не позбавляє позивача права пред`явити позов до належного відповідача.

За таких обставин, з`ясувавши характер спірних правовідносин (предмет та підставу позову), обставини можливості порушення відповідачем правил роздрібного ринку електричної енергії, наслідки спірної ситуації, з`ясувавши характер, суть та підстави заявлених позивачем вимог, норми права, якими вони регулюються, давши належну правову оцінку долученим доказам у їх сукупності, суд приходить до переконання про необхідність постановлення рішення про відмову у позові, оскільки жодним чином не доведено, що відповідачем ОСОБА_1 порушені, оспорюються чи не визнаються права та інтереси позивача.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує положення ст. 141 ЦПК України та відмову в задоволенні позову у повному обсязі, в зв`язку з чим понесені позивачем судові витрати у сплаті судового збору, відшкодуванню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 5, 12-13, 76-84, 89, 141, 223, 259, 264-265, 268, 353, 354 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів, - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Черкаського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 12.04.2024.

Головуючий: С. М. Позарецька