_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/947/220/24
УХВАЛА
про відмову прийняття позовної заяви (уточнена редакція)
Київський районний суд м. Одеси у складі:
головуючого судді - Гниличенко М.В.
при секретарі Тіщенко О.І.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м.Одеси клопотання позивача ОСОБА_1 щодо прийняття позовної заяви /уточнена редакція/ по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранова Олена Володимирівна про включення до складу спадкоємців першої черги за законом, суд -
В провадженні Київського районного суду м.Одеси знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранова Олена Володимирівна про включення до складу спадкоємців першої черги за законом.
Відповідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 12.10.2021 вказану справу передано судді Гниличенко М.В.
Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 16.11.2021 року провадження по справі було відкрито та запропоновано відповідачам надати свої письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються. Розгляд справи призначено у порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 17.05.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранова О.В. про включення до складу спадкоємців першої черги за законом залишено без розгляду.
Постановою Одеського апеляційного суду від 25.10.2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Київського районного суду м.Одеси від 17.05.2022 року скасовано. Справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02.12.2022 року, вказану цивільну справу передано судді Гниличенко М.В..
12.01.2023 року від ОСОБА_1 надійшла заява про роз`яснення постанови Одеського апеляційного суду від 25.10.2022 року, тому цивільну справу було надіслано до Одеського апеляційного суду.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 06.07.2023 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення судового рішення відмовлено.
21.07.2023 року вказана цивільна справа була передана судді Гниличенко М.В. для продовження розгляду.
09.10.2023 року Одеським апеляційним судом отримано заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення.
Ухвалою Одеського апеляційного суду від 28.12.2023 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранова О.В. про включення до складу спадкоємців першої черги за законом залишено без задоволення.
17.01.2024 року вказану цивільну справу отримано Київським районним судом м.Одеси та судовий розгляд справи було призначено на 21.02.2024 року, 18.03.2024 року, 01.04.2024 року та 24.04.2024 року.
23.04.2024 року позивачем ОСОБА_1 через канцелярію суду було подано позовну заяву (уточнена редакція).
Учасники процесу сповіщені належним чином у порядку ст.ст.128-130 ЦПК України.
Позивач ОСОБА_1 до судового засідання з`явилась, заявила клопотання про прийняття позовної заяви (уточнена редакція).
Відповідач ОСОБА_4 до судового засідання не з`явилась, належним чином повідомлялась, через канцелярію суду надала заяву про відкладення судового засідання у зв`язку зі станом здоров`я, піднявся тиск, але будь-яких підтверджуючих медичних доказів суду не надано.
Відповідач ОСОБА_3 до судового засідання не з`явився, належним чином повідомлявся, про що власноручно розписався, будь-яких заяв про відкладення розгляду справи до суду не надходило. /а.с.114,т.2/.
Представник третьої особи - державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранова О.В. до судового засідання не з`явилась, належним чином сповіщалась, надала заяву про розгляд справи за її відсутності та вирішення питання на розсуд суду.
Суд вважає, що неявка відповідачів та третьої особи, належним чином повідомлених, не є перешкодою в розгляді по суті клопотання позивача щодо прийняття уточненного позову.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши позивача, вважає, що клопотання позивача щодо прийняття позовної заяви (уточнена редакція) задоволенню не підлягає.
Відповідно до ч.ч.1,2 ст.49 ЦПК України - сторони користуються рівними процесуальними правами, крім прав та обов`язків, визначених у ст.43 цього Кодексу, позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до ч.3,4 ст.49 ЦПК України - до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Виходячи з загальних положень ЦПК України, підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.
Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, який проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.
Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об`єктивуються у поданих доказах.
Крім того, відповідно до ч.5 ст.49 ЦПК України - у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі суду.
При дослідженні позовної заяви /в уточненій редакції/ було встановлено, що позивачем не дотримано процесуальних норм, регламентованих ст.49 ЦПК України з огляду на наступне.
Законом не передбачено подання позовної заяви з формулюванням "уточнена редакція", не передбачено подання уточненої позовної заяви, оскільки законом, зокрема п.2 ч.2 ст.49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання.
Також, нормами ч.3 ст.49 ЦПК України передбачено, що позивач до закінчення підготовчого засідання має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Позивачем в уточненому позові зазначено, що відповідно до ст.ст.43,49 ЦПК України, вона вважає доцільним скористатися правом збільшити позовні вимоги шляхом покладення на відповідачів обов`язку щодо повернення судових витрат та доповнити клопотанням про виклик свідків.
Суд звертає увагу позивача, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Крім того, вирішення питання щодо розподілу судових витрат та виклик свідків не є збільшенням позовних вимог.
Відповідно до ст.264 ЦПК України суд під час ухвалення рішення вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, також не має перешкод у вирішенні клопотання позивача про виклик свідків на стадії підготовчого провадження.
Суд вважає, що фактично позивачем частково змінено предмет позову шляхом додатково заявленої позовної вимоги зобов`язання державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса О.Баранову оформити спадщину після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рівних частках на ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Суд, зазначає, що за додатково заявленою новою позовною вимогою не визначено відповідача, та не сплачено судовий збір за додатково заявлену позовну вимогу немайнового характеру у зв`язку із зміною предмета позову.
За змістом подана позовна заява /уточнена редакція/ не є заявою про зміну предмету позову, передбаченою у ч.3 ст.49 ЦПК України, а так само не є заявою про збільшення розміру позовних вимог, передбаченою у ч.2 ст.49 ЦПК України.
Крім того, позивачем не дотримано процесуальних норм, регламентованих ч.5 ст.49 ЦПК України, зокрема суду не надано доказів направлення позовної заяви /уточнена редакція/ та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі суду.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову. При цьому при поданні вказаних заяв (клопотань) позивач має дотримуватися правил вчинення відповідної процесуальної дії, недодержання яких тягне за собою процесуальні наслідки, передбачені ЦПК України.
Подання уточненого позову положеннями ЦПК України не передбачено, внаслідок чого підстави для її прийняття до розгляду відсутні.
Відмовляючи у прийнятті уточненої заяви, суд об`єктивно враховує практику Європейського суду з прав людини, щодо можливості обмеження права на суд, але лише таким способом та до такої міри, що не порушують зміст цих прав (п.59 Рішення в справі "Де Жуфр де ла Прадель проти Франції", п.28 Рішення в справі "Станєв проти Болгарії"). Тобто, реалізація права на суд однією із сторін спору має відбуватись таким чином, щоб не порушувати права іншої сторони.
Наслідком відмови у прийнятті уточненої позовної заяви є повернення такої заяви позивачу.
Керуючись ст.ст.43,49,353 ЦПК України, суд -
Відмовити позивачу ОСОБА_1 у прийнятті позовної заяви /уточнена редакція/.
Позовну заяву /уточнена редакція/ ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Баранова Олена Володимирівна про включення до складу спадкоємців першої черги за законом та зобов`язання державного нотаріуса Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса О.Баранову оформити спадщину після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рівних частках на ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 повернути позивачу, залучивши її копію в матеріалах справи.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 24.04.2024 року.

Суддя Гниличенко М. В.