Справа № 589/5505/21
Провадження № 2/589/54/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого судді Лєвши С.Л.,

з участю секретаря судового засідання Новик О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Шостка в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Шосткинської міської ради Сумської області,

- про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

29 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_2 , Шосткинської міської ради Сумської області, в якому просить визначити для нього додатковий строк тривалістю в три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 .

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла баба позивача по лінії батька ОСОБА_4 .

За життя батько та баба позивача були співвласниками квартири АДРЕСА_1 . Крім цього, баба позивача ОСОБА_4 за життя мала на праві власності будинок з господарськими спорудами АДРЕСА_2 .

Також, ОСОБА_4 за життя склала заповіт яким усе належне їй майно заповіла своєму сину, батьку позивача ОСОБА_3

27 грудня 2021 року позивач отримав лист від Шосткинської міської державної нотаріальної контори від 16.12.2021 в якому повідомлено його, що після смерті батька ОСОБА_3 заведена спадкова справа за заявою онука спадкодавця ОСОБА_2 , сина рідної сестри позивача ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Також, у листі повідомлено позивача про необхідність надання доказу прийняття ним спадщини, або звернення до суду з позовом про визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з причини того, що за короткий проміжок часу втратив усіх своїх рідних: спочатку у 2019 році померла мати, потім помер батько, потім менше чим через рік, померла баба з боку батька. Всі ці події вплинули на стан позивача, який був у пригніченому стані, не міг прийти до нормального ритму життя. Крім цього, знав що баба усе своє майно заповідала батьку, а тому вважав що не має право на спадкування майна.

21 лютого 2023 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надано пояснення в порядку ст.178 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), тобто відзив. У поясненнях (відзиві) відповідач просив відмовити у задоволенні позивачу його позовних вимог. В обґрунтування зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер дід ОСОБА_3 , після його смерті відповідач прийняв спадщину. ІНФОРМАЦІЯ_5 померла прабаба ОСОБА_4 , після її смерті, жодна особа не зверталася із заявою про прийняття спадщини, хоча позивач був обізнаний про її смерть, та смерть свого батька. Також зазначає, що пригнічений стан, погане самопочуття, про які в позові вказує позивач, не мають правових підстав для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому відсутні підстави для задоволення позову ОСОБА_1 (а.с.41, 42)

01 березня 2023 року позивачем надано до суду відповідь на відзив, у якій просить задовольнити його позовні вимоги. В обґрунтування відповіді на відзив зазначено, що на час смерті баби з боку батька ОСОБА_4 позивач проживав із нею, але не був зареєстрованим за однією адресою, що дає підстави для встановлення як факту спільного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, так і факту фактичного прийняття спадщини на підставі ч. 3 ст. 1268 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України). Крім цього, зазначив що знаходився у пригніченому стані оскільки за короткий проміжок часу втратив: матір, батька та бабу. (а.с.51)

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги та пояснення, які викладені у відповіді на відзив підтримує в повному обсязі. (а.с. 64).

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений, надав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності, позовні вимоги не визнає, свої пояснення від 21.02.2023 підтримує в повному обсязі. (а.с.63)

Представник відповідача Шосткинської міської ради Сумської області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце його проведення повідомлений. Заяв, або клопотання про відкладення судового засідання до суду не надав. (а.с.58)

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до свідоцтва про народження, серія НОМЕР_1 , виданого 09 березня 1981 року, місце реєстрації м. Шостка Сумської обл., міськЗАГС, вбачається, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що в книзі реєстрації актів про народження 09 березня 1981 року зроблено запис №264, і його батьками є: батько ОСОБА_3 , мати ОСОБА_6 . (а.с.5)

Як вбачається із свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_2 , виданого 22 травня 2020 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 22 травня 2020 року складено відповідний актовий запис №478. Місце смерті - місто Шостка Сумської області. (а.с.6)

Із свідоцтва про народження, серія НОМЕР_3 , виданого 24 травня 1960 року, місце реєстрації с.Ображіївка, Ображіївський с/ЗАГС Шосткинського району, вбачається, що ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що в книзі записів актів громадянського стану про народження 24 травня 1960 року зроблено відповідний запис за №29, і його батьками є: батько ОСОБА_7 , мати ОСОБА_4 . (а.с.7)

Як вбачається із свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_4 , виданого 02 березня 2021 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 02 березня 2021 року складено відповідний актовий запис №287. Місце смерті село Пирогівка Шосткинського району Сумської області. (а.с.9)

Із заповіту складеного 24 жовтня 2016 року та посвідченого секретарем виконавчого комітету Богданівської сільської ради Шосткинського району Сумської області, вбачається, що ОСОБА_4 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, а саме все своє майно, яке на день її смерті буде їй належати, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті, і на що вона за законом буде мати право, заповіла своєму сину ОСОБА_3 . Зареєстровано в реєстрі за №52. (а.с.10)

З листа в.о. завідувача Шосткинської міської державної нотаріальної контори Сумської області Інни Бевз від 16.12.2021 за №402/02-14, адресованого ОСОБА_1 , вбачається, що Шосткинська міська державна нотаріальна контора повідомила ОСОБА_1 , що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 залишилося спадкове майно. ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом, але нотаріальна контора не має відомостей про прийняття ним спадщини. У випадку бажання одержання ОСОБА_1 належної частки спадкового майна, має надати до нотаріальної контори докази про фактичне прийняття ним спадщини або звернутися до суду для встановлення додаткового строку на прийняття спадщини. (а.с.13)

З листа завідувача Шосткинської міської державної нотаріальної контори Сумської області від 16.12.2021 за №403/02-14, адресованого ОСОБА_1 , вбачається, що після ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернувся онук спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 . Крім цього, ОСОБА_2 повідомив нотаріуса, що не має свідоцтва про право власності на частину квартири АДРЕСА_1 , оскільки зазначене свідоцтво знаходиться на зберіганні у ОСОБА_1 . У зв`язку із чим нотаріальна контора просить ОСОБА_1 надати вказаний документ для оформлення спадщини після ОСОБА_3 (а.с.14)

Відповідно до свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_5 , виданого 06 травня 2019 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Сумській області, вбачається, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , померла ІНФОРМАЦІЯ_11 , про що 06 травня 2019 року складено відповідний актовий запис №447. Місце смерті - місто Шостка Сумської області. (а.с.15)

Із свідоцтва про смерть, серія НОМЕР_6 , виданого 30 квітня 2021 року Шосткинським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми), вбачається, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , померла ІНФОРМАЦІЯ_13 , про що 30 квітня 2021 року складено відповідний актовий запис №565. Місце смерті - місто Шостка Сумської області. (а.с.16)

Відповідно до ч.1 ст.16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст.1270 ЦК України).

Згідно із ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не відмовився від неї.

Згідно із ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Отже, закон розрізняє факти, які свідчать про прийняття спадщини особою, яка на час відкриття спадщини постійно проживала зі спадкодавцем, та особою, яка на час відкриття спадщини не проживала (постійно не проживала) зі спадкодавцем.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може лише спадкоємець, який на час відкриття спадщини постійно не проживав зі спадкодавцем.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 20 січня 2021 року у справі №752/11156/18-ц (провадження №61-14082св20).

Водночас відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними.

Отже, лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Такий строк у даному спорі для позивача був визначений після смерті батька з 20 травня 2020 року по 20 листопада 2020 року, та після баби - з 28 лютого 2021 року до 28 серпня 2021 року.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Крім того, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібних висновків, дійшов Верховний Суд України у постановах від 04 листопада 2015 року у справі №6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі №6-1320цс17 та Верховний Суд у постановах від 26 червня 2019 року у справі №565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі №766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі №487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі №450/1383/18.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Поважними причинами пропуску строку, з урахуванням конкретних фактичних обставин справи, можуть визнаватись, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.

За правилами доказування, визначеними ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_1 , причинами несвоєчасного прийняття спадщини та неподання заяви нотаріусу зазначив необізнаність про наявність спадкового майна після баби, пригнічений стан та погане самопочуття після смерті рідних.

У постанові Верховного Суду від 17 грудня 2021 року у справі №369/6254/19-ц зазначено, що оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Доказів на підтвердження того, що в періоди часу: з 20 травня 2020 року по 20 листопада 2020 року, та з 28 лютого 2021 року до 28 серпня 2021 року 2014 року у позивача існували причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними для нього труднощами на вчинення у визначений законом шестимісячний строк дій щодо прийняття спадщини після батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , та після баби ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , позивачем не надано.

Позивач був обізнаний про смерть батька та баби, а пригнічений стан та погане самопочуття позивача, та необізнаність про наявність спадкового майна не свідчать про об`єктивні, непереборні, істотні для нього труднощі.

За змістом ст. 12, 13 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Встановивши фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення, надавши належну правову оцінку наявним у матеріалах справи доказам, суд прийшов до висновку про те, що наведені позивачем причини не є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для подання позивачем заяви про прийняття спадщини у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку, які можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

На підставі ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 211, 247, 258, 259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Шосткинської міської ради Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_14 , ІПН НОМЕР_7 , адреса місця проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_4 .

Відповідач Шосткинська міська рада Сумської області - адреса місцезнаходження юридичної особи - 41100, Сумська область, місто Шостка, вулиця Садовий бульвар, будинок 14, ідентифікаційний код юридичної особи - 36080075.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша