Справа № 125/1284/23
Провадження № 22-ц/801/958/2024
Провадження № 22-ц/801/959/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції Хитрук В. М.
Доповідач :Шемета Т. М.
УХВАЛА

27 березня 2024 рокуСправа № 125/1284/23м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді Шемети Т. М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області про визнання протиправними наказів, скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення моральної шкоди,

за апеляційною скаргою Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області на рішення Барського районного суду Вінницької області від 12 лютого 2024 року та на додаткове рішення Барського районного суду Вінницької області від 21 лютого 2024 року -

в с т а н о в и в:

Рішенням Барського районного суду Вінницької області від 12 лютого 2024 року позов задоволено частково:

- визнано протиправним наказ Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області N 122-К від 01.06.2023 року «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- поновлено ОСОБА_1 на роботі на посаді викладача спецдисциплін в Кузьминецькому професійному аграрному ліцеї Вінницької області з дня незаконного звільнення 01.06.2023 року;

- визнано протиправним та скасовано наказ Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області № 195-к від 11.08.2023 року «Про місце перебування ОСОБА_1 під час простою»;

- визнано протиправним та скасовано наказ Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області № 225-к від 01.09.2023 року «Про звільнення з роботи ОСОБА_1 »;

- поновлено ОСОБА_1 на роботі на посаді викладача спецдисциплін в Кузьминецькому професійному аграрному ліцеї Вінницької області з дня незаконного звільнення 01.06.2023 року;

- стягнуто з Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01.09.2023 року по 12.02.2024 року у розмірі в розмірі 7 668 грн. 76 коп. без вирахування податків та обов`язкових внесків;

- стягнуто з Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 40 000 грн. 00 коп;

- допущено судове рішення до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 на роботі та в частині стягнення з Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць в розмірі 1 454,53 грн;

- стягнуто з Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області на користь ОСОБА_1 7 364,36 грн. судових витрат при сплаті судового збору та 48 166, 13 грн. за надання правничої допомоги, пропорційно розміру задоволених вимог.

Додатковим рішенням Барського районного суду Вінницької області від 21 лютого 2024 року стягнуто з Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області на користь держави 2 147,20 грн. судового збору.

22 березня 2024 року через засоби поштового зв`язку, не погодившись з такими рішеннями Кузьминецький професійний аграрний ліцей Вінницької області подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення Барського районного суду Вінницької області від 12 лютого 2024 року у частині задоволених позовних вимог та постановити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні вимог відмовити повністю, також скасувати додаткове рішення Барського районного суду Вінницької області від 21 лютого 2024 року.

Одночасно в апеляційній скарзі відповідач заявив клопотання про звільнення (відстрочення) від сплати судового збору. Заявник вказує, що він є державною установою та повністю фінансується з державного бюджету, посилається на дефіцит бюджету, у зв`язку з чим, просить звільнити його від сплати судового збору, а у разі, якщо суд прийде до висновку про недоцільність звільнення відстрочити сплату судового збору до постановлення рішення у справі.

Вирішуючи клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд приходить до наступних висновків.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються частиною першою статті 136 ЦПК України, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Порядок справляння судового збору, встановлюється Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року N 3674-VI (із змінами і доповненнями) (далі Закон № 3674-VI).

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір».

Як убачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У своїй постанові від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18 Велика Палата Верховного Суду роз`яснила, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Предметом справи, що розглядається, є захист трудових прав, тому у справі, що розглядається наявні підстави для розгляду питання про звільнення юридичної особи від сплати судового збору.

Вичерпного і чіткого переліку документів, які підтверджують майновий стан сторони Закон не містить, тому суд вирішує питання можливості звільнення (відстрочення) сплати судового збору у кожній справі індивідуально.

Сторона, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановлених законодавством порядку і розмірі.

Подаючи заяву про звільнення (відстрочення) сплати судового збору, відповідач, окрім власних тверджень не надав жодного доказу, який би міг підтвердити скрутне матеріальне становище та відсутність змоги сплатити судовий збір.

Відтак посилання скаржника на те, що він є державною установою та повністю фінансується з державного бюджету, має дефіцит бюджету, не є підставою для звільнення від сплати судового збору, оскільки ним не надано суду апеляційної інстанції доказів на підтвердження свого реального майнового стану, який перешкоджає йому виконати вимоги законодавства щодо оплати поданої апеляційної скарги судовим збором.

За таких обставин у задоволенні клопотання про звільнення (відстрочення) сплати судового збору необхідно відмовити.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду встановлено розмір судового збору - 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

При зверненні до суду першої інстанції підлягало до сплати позивачем 8 437 гривень, тому за подання апеляційної скарги Кузьминецькому професійному аграрному ліцею Вінницької області, слід сплатити 12 655,5 гривень (8 437 х 150% = 12 655,5) судового збору та надати Вінницькому апеляційному суду оригінал платіжного документа про оплату вказаних витрат, які перерахувати за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Він.обл./м.Вінниця/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37979858

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0002856

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Вінницький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Згідно частини 2 статті 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві - стаття 185 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху на підставі частини статті 357, статті 185 ЦПК України, а заявнику слід надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме: надання документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України суд,

у х в а л и в :

Відмовити Кузьминецькому професійному аграрному ліцею Вінницької області у задоволенні клопотання про звільнення (відстрочення) сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Кузьминецького професійного аграрного ліцею Вінницької області на рішення Барського районного суду Вінницької області від 12 лютого 2024 року та на додаткове рішення Барського районного суду Вінницької області від 21 лютого 2024 року - залишити без руху, надавши строк десять днів з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог даної ухвали, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького

апеляційного суду Т. М. Шемета