Провадження № 2/161/919/24
У Х В А Л А

18 березня 2024 року Луцький міськрайонний суд Волинської області

у складі:

головуючого судді Рудської С.М.

при секретарі Коржик Н.С.

за участі:

представника відповідача Кумановського Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за повозом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Луцького міськрайонного суду Волинської області перебуває вищевказана цивільна справа № 161/18858/23, предметом якої є стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 боргу за договором позики, оформленого розпискою від 18.11.2021 року в розмірі 302811 грн., з яких: 300000 грн. основний борг, 2811 грн. три відсотки річних за період з 02.07.2023 року по 24.10.2023 року.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 24.01.2024 року за клопотанням представника відповідача було призначено судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Волинського НДЕКЦ МВС України, а провадження у справі на час проведення експертизи зупинено (а.с. 59-61).

22.02.2024 року до суду від судового експерта Волинського НДЕКЦ МВС України надійшло клопотання № СЕ-19/103-24/2322-ПЧ_ від 19.02.2024 року про витребування додаткових документів, які містять вільні або умовно-вільні зразки підпису відповідача в обсязі, який буде достатнім для об`єктивного та повного з`ясування обставин, які є предметом дослідження. У вказаному клопотанні зазначено, що достатньою кількістю почеркового матеріалу, необхідних для порівняльного дослідження, є не менше ніж 10 документів (а.с. 67-68).

Оскільки зупинення провадження в цивільній справі № 161/18858/23 унеможливлювало витребування таких документів поза межами здійснення судового провадження, ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23.02.2024 року провадження було поновлено (а.с. 71).

Представник позивача до початку судового засідання подав до суду заяву з проханням розгляд справи здійснювати без його участі та за відсутності його довірительки (а.с. 39).

Представник відповідача в судовому засіданні заявив клопотання про повторне призначення судової почеркознавчої експертизи, проведення якої просив доручити експертам Волинського НДЕКЦ МВС України та на її вирішення поставити запитання на предмет вчинення його довірителем спірної розписки від 18.11.2021 року. Одночасно з цим суду пояснив, що будь-яких додаткових документів, окрім тих, яким вже надана судом правова оцінка, він зібрати не може.

Заслухавши думку представника відповідача, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертних досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, постановлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Питання призначення судових експертиз та експертних досліджень врегульоване Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затв. Наказом Міністрества юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (в редакції наказу Міністрества юстиції України від 26.12.2012 року № 1950/5) (далі Науково-методичні рекомендації).

Із розділу 1 п. п. 1.1., 3.2.1 Науково-методичних рекомендацій слідує, що основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Відповідно до п.п. 1.3, 1.5 Науково-методичних рекомендацій, - для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв`язку з її обставинами; експериментальні зразки почерку - це такі, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням даної експертизи.

Вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Відповідно до п. 1.8 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 № 1950/5), як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

В ході розгляду справи представник відповідачки повідомив про неможливість надання документів із наявними у них вільних або умовно-вільних зразків підпису в зазначеному судовим експертом Волинського НДЕКЦ МВС України обсязі.

Суд зауважує, що стороні відповідача було забезпечено достатньо часу для збору почеркового матеріалу з метою забезпечення проведення судово-почеркознавчої експертизи, однак до вирішення спору до суті такий матеріал в розпорядження суду наданий не був, клопотання про його витребування почергового матеріалу, в кількості достатній для проведення експертизи, представником відповідачки не заявлено.

Таким чином, суд вважає, що підстав для призначення по справі судово-почеркознавчого дослідження, яке заздалегідь буде суперечити встановленому чинним законодавством порядку, немає, а відтак заявлене клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

На підставі ст.ст. 10, 12, 13, 81, 103, 104, 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання представника відповідача адвоката Кумановського Л.М. про призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 18 березня 2024 року.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська