233 Справа № 233/1620/24
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

22 березня 2024 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Мартишева Т. О. , розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Мендрик Дмитро Олександрович, заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин, -

В С Т А Н О В И В:

20 березня 2024 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області звернулась заявниця ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Мендрик Д.О., з заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа ОСОБА_2 , у якій заявниця просить суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою м.Макіївка, Донецька область, Україна, та померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , національність румунка, уродженка село Чорний Ташлик, Вільшанський район, Одеська область, Україна, як рідної матері та доньки.

Ознайомившись із заявою, вважаю, що наявні підстави для залишення її без руху з огляду на наступне.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом ІV цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

При вирішенні питання про прийняття заяви про встановлення факту, що має юридичне значення в цивільній справі в порядку окремого провадження суд зазначає, що ця заява повинна відповідати вимогам щодо її змісту, передбаченим ст.318 цього Кодексу. Вказаний висновок узгоджується з правовими позиціями викладеними в п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» де зазначено, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим конкретною статтею про зміст заяви.

Як передбачено ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У відповідності із ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

До матеріалів заяви заявницею додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 484, 48 грн.

Відповідно до ч.1, п.п. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви у справах окремого провадження, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», з 01 січня 2024 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 грн.

Таким чином, відповідно до ставок судового збору, встановлених Законом України «Про судовий збір» судовий збір за подання заяви окремого провадження складає 605,60 грн. (3028 грн. х 0,2).

Частиною 1 статті 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Тобто судовий збір підлягає сплаті за подання даного позову на розрахунковий рахунок (IBAN)UA0005692, отримувач коштів Донецьке ГУК/Костянтинів.МТГ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37967785, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 22030101.

Враховуючи викладене, заявниці необхідно надати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Відповідно до ст.318 ЦПК України, у заяві про встановлення фактів, що мають юридичне значення повинно бути зазначено:

1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт.

Тобто з вищевикладеного вбачається, що суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою чітко визначено мету встановлення юридичного факту родинних відносин, а саме зазначення конкретних юридичних наслідків, які виникнуть для заявника у зв`язку із встановленням цього факту, вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів. І тільки у разі наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження.

Заявник ОСОБА_1 зазначає у заяві про встановлення факту родинних відносин, що у зв`язку з необхідністю збирання документів щодо своїх родичів, звернулась через свого сина ОСОБА_4 до відділу ДРАЦС з метою отримання дубліката про своє народження, але при відвідуванні відділу ДРАЦС встановлено що у свідоцтві про народження заявника помилки, а саме невірно вказано прізвище матері та інші дані. Заявник зазначає, що вона знала добре свою матір, вона отримувала ще за радянських часів свідоцтво про народження своє, де зазначено вірне прізвище матері, але заявник отримав витяг про своє народження в Україні де зазначено невірні дані.

Наведені ОСОБА_1 обставини щодо невірного зазначення прізвища її матері у свідоцтві про народження та витягу про народження не відповідають змісту доданих до заяви документів; які саме інші невірні дані містяться у свідоцтві про народження заявниці у заяві не зазначено.

Також, у заяві ОСОБА_1 не конкретизовано мету встановлення факту родинних відносин та не зазначено, які юридичні наслідки у випадку його встановлення матиме заявниця в майбутньому, які заходи було вжито заявницею для виправлення невірних даних, про які йдеться у заяві, тощо.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Мендрик Дмитро Олександрович, заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносинзалишити без руху, про що повідомити заявницю, запропонувавши доплатити суму судового збору та конкретизувати вимоги заяви, надавши строк для усунення вказаних недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 294, 318 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якої діє адвокат Мендрик Дмитро Олександрович, заінтересована особа ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин, - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Копію ухвали направити заявниці, представнику заявниці.

Ухвала може бути оскаржена окремо від рішення суду в частині визначення розміру судових витрат. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя :