Справа № 141/804/23
Провадження №2/141/22/24
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 березня 2024 року с-ще Оратів
Оратівський районний суд Вінницької області в складі головуючого судді Климчука С.В.,
при секретарі судового засідання Бугайчук Ю.С.,
сторони в судове засідання не з`явились,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду цивільну справу № 141/804/23 за позовом ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
02.11.2023 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою суду від 07.11.2023 матеріали позовної заяви ОСОБА_1 залишено без руху, надано позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків. Зокрема, позивачу необхідно було надати докази до позовної заяви на підтвердження обставин, які викладені у ній, а саме обґрунтовану постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, витяг зі Спадкового реєстру про наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини та довідку про коло спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , а також зазначити у позові ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб підприємців та громадських формувань.
29.11.2023 на адресу суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 від 23.11.2023 про усунення недоліків, а також позовна заява в новій редакції від 30.10.2023, зі змісту якої убачається, що спадкову справу стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини не було заведено, коло спадкоємців не є визначеним, а також позивачем зазначено у позові ідентифікаційний код відповідача в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб підприємців та громадських формувань.
Ухвалою суду від 04.12.2023 відкрито провадження у справі №141/804/23 та призначено підготовче судове засідання на 02.01.2024, витребувано у Немирівської державної нотаріальної контори Вінницької області інформацію щодо того, чи відкривалася спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також інформацію щодо внесення реєстраційного запису про посвідчення заповіту ОСОБА_2 від 22.01.1999 року до Єдиного реєстру заповітів та спадкових справ.
22.12.2023 на виконання вимог ухвали суду від 04.12.2023 до суду надійшов лист-відповідь Немирівської державної нотаріальної контори Вінницької області № 1355/01-16 від 16.12.2023, відповідно до якого спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , Немирівською державною нотаріальною конторою не відкривалась.
Також 22.12.2023 на виконання вимог ухвали суду від 04.12.2023 до суду надійшов лист-відповідь Немирівської державної нотаріальної контори Вінницької області № 1354/01-16 від 16.12.2023, відповідно до якого для отримання інформаційної довідки зі Спадкового реєстру про наявність (відсутність) посвідченого заповіту від імені ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно звернутись повторно до будь-якого нотаріуса за місцем знаходження суду із письмовим запитом, складеним за формою, наведеною в додатку 10 Положення про Спадковий реєстр та надати свідоцтво про смерть або інший документ, що підтверджує факт смерті заповідача ОСОБА_2 .
Підготовче судове засідання, призначене на 02.01.2024, не відбулось та було відкладено на 30.01.2024, у зв`язку з неявкою обох сторін.
Ухвалою суду від 30.01.2024 з ініціативи суду продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів у цивільній справі № 141/804/23, оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 29.02.2024, у зв`язку з неявкою сторін, а також витребувано у приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Кравченко О.В. інформацію щодо внесення реєстраційного запису про посвідчення заповіту ОСОБА_2 від 22.01.1999 року до Єдиного реєстру заповітів та спадкових справ.
При цьому, ухвалою суду від 30.01.2024 визнано явку позивача обов`язковою у наступне підготовче судове засідання, яке відбудеться 29.02.2024.
16.02.2024 до суду надійшла відповідь на запит приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Кравченко О.В. №60/01-16 від 12.02.2024, відповідно до якої суду надано інформаційну довідку із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) щодо наявності посвідчених заповітів ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №75789467 від 12.02.2024, виявлено наявність заповіту, котрий посвідчений секретарем виконкому Якимівської сільської ради Оратівського району Вінницької області ОСОБА_3 за № 06 від 22.01.1999.
Підготовче судове засідання, призначене на 29.02.2024, не відбулось та було відкладено на 26.03.2024, у зв`язку з повторною неявкою сторін.
Позивач ОСОБА_1 , будучи завчасно та належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи шляхом скеровування кореспонденції суду за адресою, зазначеною ним у позовній заяві (по місцю реєстрації), в підготовче судове засідання 26.03.2024 повторно не з`явився, повноважного представника до суду не направив, жодних заяв чи клопотань від нього до суду не надходило.
Відповідач Оратівська селищна рада Вінницької області, будучи належним чином повідомлена про час, день та місце судового засідання, в підготовче судове засідання 26.03.2024 також не з`явилася, повноважного представника до суду не направила.
Натомість, в матеріалах справи міститься заява Оратівської селищної ради №3908/03.01-11 від 26.12.2023 про розгляд справи № 141/804/23 без участі представника селищної ради.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд, розглянувши матеріали цивільної справи № 141/804/23, доходить наступних висновків.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Згідно положень ст. 196 ЦПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду (ч. 3 ст. 189 ЦПК України).
При цьому, конверт з кореспонденцією суду про виклик в судове засідання на 30.01.2024, повернуто до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» та «за закінченням терміну зберігання».
Згідно з ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відтак, позивач був належним чином повідомлений про дати, час і місце розгляду справи № 141/804/23, однак не вживав заходів для явки до суду та не направив повноважного представника, жодних заяв чи клопотань від нього до суду не надходило.
Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно із частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Окрім того, згідно ч. 5 ст. 223 ЦПК у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Як зазначено в ст. 10 ЦПК України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, як джерела права.
Суд звертає увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави (рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року).
Поряд з цим, Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник (зацікавлена особа) зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.
Також обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).
Між тим, статтями 223 та 257 ЦПК України врегульовано питання щодо наслідків неприбуття в судове засідання позивача.
Таким чином, чинний Цивільний процесуальний кодекс України імперативно встановлює, що у випадку повторної неявки у підготовче засідання чи в судове засідання належним чином повідомленого позивача, який не повідомив про причини неявки та якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.
При цьому, закон жодним чином не пов`язує повторну неявку в судове засідання позивача з будь-якими об`єктивними факторами (поважними причинами) і не зобов`язує суд перевіряти причини повторної неявки та надавати їм відповідну оцінку з точки зору поважності.
Це пов`язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого, кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.
Крім того, таке положення закону пов`язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 121 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.
Отже, оскільки позивач належним чином повідомлявся про розгляд справи № 141/804/23, однак поважних причин неявки в судові засідання не повідомляв та не підтвердив неявку належними доказами, повноважного представника в судові засідання не направив, не подав до суду письмове клопотання про розгляд справи без його участі, при цьому розгляд справи без участі позивача не є можливим, а також зважаючи на розумні строки розгляду справи, суд доходить висновку, що заявлений позивачем позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
Згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.
Відповідно до ч. 2 ст. 258 ЦПК України процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 189, 196, 223, 257, 260, 353, 354 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, у зв`язку із повторною неявкою у підготовче судове засідання належним чином повідомленого позивача.
2. Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.
3. Копію ухвали суду направити сторонам у справі рекомендованими листами з повідомленнями про вручення поштового відправлення.
Ухвала суду може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів після її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя С.В. Климчук