Провадження № 2/643/1034/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.03.2024 Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Задорожної А.М.,

за участю секретаря судових засідань Тугайбей В.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у судовому засіданні в приміщенні Московського районного суду міста Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Михайленко Дмитра Петровича, до Харківської міської ради, Житлового кооперативу «Ера», третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скорбач Яна Сергіївна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

14.12.2023 через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в особі представника адвоката Михайленко Д.П., в якій вона просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Харкові Харківської області, Україна, терміном 3 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на день смерті проживав за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана квартира, загальною площею 38, 6 кв.м. належала померлому на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно на підставі рішення виконавчого комітету Московської районної ради м. Харкова від 07.02.2006 за №31/39.

З метою оформлення спадщини позивачка звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округа Харківської області Скорбач Я.С., подала заяву про прийняття спадщини та всі необхідні документи.

03.04.2023 приватним нотаріусом видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки заявником порушено строк прийняття спадщини.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 25.12.2023 дану позовну заяву. Після усунення недоліків, прийнято до провадження з проведенням її розгляду в порядку загального позовного провадження.

Позивач та представник позивача в судове засідання не з`явилися, до його початку представник позивача подав заяву, в якій просив проводити судовий розгляд без їх участі, позовні вимоги підтримав не заперечував проти ухвалення судового рішення.

Представник відповідача Житлового кооперативу «Ера» в судове засідання не з`явився, до його початку подав заяву, в якій просив проводити розгляд справи без його участі, проти позовних вимог та ухвалення судового рішення не заперечував.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про час та дату був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, до його початку подала заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з ч.3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

За вимогами ч.3 ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1 ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст. 13 ЦПК України).

Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено судом ІНФОРМАЦІЯ_3 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 33, 73).

З наданих документів встановлено, що інших спадкоємців, які прийняли спадщину, не має.

Згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 27 лютого 2006 року серія НОМЕР_2 , Московська районна рада посвідчує, що квартира АДРЕСА_2 дійсно належить ОСОБА_2 на праві приватної власності. Свідоцтво видане на підставі Рішення виконавчого комітету Московської районної ради м. Харкова від 07.02.2006 за №31/39 (а.с. 34).

Після смерті батька позивачка ОСОБА_1 звернулася до нотаріуса із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину, на підставі поданих нею документів, відповідно нотаріусом їй було видано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 72, 90).

У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч.3 ст.1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах: від 26 вересня 2012 року №6-85цс12, від 4 листопада 2015 року №6-1486цс15, від 13.03.2020 у справі №314/2550/17, яка згідно з ч.1 ст.417 ЦПК України є обов`язковою для всіх судів України.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Дослідивши докази по справі та оцінивши їх в сукупності, враховуючи запровадження в Україні постановою Кабінетом Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 20 травня 2020 року №392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV2» та від 22 липня 2020 року №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину, ведення Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 воєнного стану з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому продовжений, суд приходить до висновку про визнання причини пропуску строку прийняття спадщини позивачкою поважною, що відповідно, є підставою для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини на три місяці після набрання цим рішенням законної сили.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 1216, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 76, 258, 264, 265, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , визначити додатковий строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном три місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня виготовлення судового рішення до Харківського апеляційного суду.

Позивач: ОСОБА_1 , зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_3 .

Представник позивача адвокат Михайленко Дмитро Петрович, адреса для листування: АДРЕСА_4 .

Відповідач: Харківська міська рада, , місцезнаходження: 61003 м. Харків, пл. Конституції, 7.

Відповідач: Житловий кооператив «Ера», , місцезнаходження: 61118 м. Харків, пр-т Ювілейний, 81.

Третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Скорбач Яна Сергіївна, місцезнаходження: АДРЕСА_5 .

Повний текст рішення складено 26 березня 2024 року.

Суддя: А.М. Задорожна