Справа № 365/183/24
Номер провадження: 2-з/365/4/24
У Х В А Л А

іменем України

22 березня 2024 року селище Згурівка

Суддя Згурівського районного суду Київської області Кучерява Л.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 через свого уповноваженого представника адвоката Скоромну І.М. через систему «Електронний суд» подав до Згурівського районного суду Київської області заяву про забезпечення позову, в якій просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, включаючи земельну ділянку, на якій розташовані ці об`єкти, за адресою: АДРЕСА_1 , з забороною вчиняти будь-які дії щодо вказаного будинку.

В обгрунтування заяви зазначає, що він є власником об`єкту нерухомості житлового будинку садибного типу з господарськими будівлями і спорудами та земльної ділянки, на якій розташовані ці обєкти, за адресою: АДРЕСА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом. 14 лютого 2024 року ОСОБА_1 (продавець) в приміщенні нотаріальної контори, що знаходиться в по АДРЕСА_3 , підписав договір купівлі-продажу житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, включаючи земельну ділянку, з ОСОБА_2 (покупець). У даному договорі зазначено, що за домовленістю сторін продаж нерухомого майна вчиняється за ціною 760000,00 грн, які за текстом договору ОСОБА_1 вже отримав до підписання договору купівлі-продажу. Зі слів ОСОБА_1 кошти він не отримував, нотаріусом Поздняковою Н.М. не було перевірено та не уточнено у нього факту проведення розрахунків за договором купівлі-продажу у готівковій чи неготівковій формі. Зазначає, що шляхом обману та зловживання довірою ОСОБА_1 вмовили підписати договір купівлі-продажу від 14.02.2024, без проведення зазначених у договорі розрахунків заволоділи майном. Покупець ОСОБА_2 та її чоловік ОСОБА_3 обіцяли перерахувати кошти на банківський рахунок ОСОБА_1 після підписання договору купівлі-продажу. В силу свого віку та психологічного стану ОСОБА_1 не зміг правильно оцінити та зрозуміти зміст і умови договору купівлі-продажу, він погано бачить дрібний шрифт і стверджує, що договір не читав і з текстом договору його не ознайомлювали, про розрахунок за договором не запитували. Про те, що його ошукали ОСОБА_1 зрозумів через декілька днів, коли перевірив свій банківський рахунок та не виявив там коштів. 11.03.2024 року до прокуратури було відправлено заяву ОСОБА_1 про вчинення кримінального правопорушення та 13.03.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за № 30000030 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 Кримінального кодексу України. 12 березня 2024 року до Згурівського районного суду Київської області було направлено цивільний позов про визнання вище зазначеного договору купівлі-продажу удаваним та недійсним. Вважає необхідним здійснити захід забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно задля уникнення подальшого відчуження, розпоряджання та продажу, оскільки з продавцем по договру купілі-продажу не розрахувалися, у покупця з`явиться реальна можливість продати вищезазначений будинок 14.03.2024, повторний продаж утруднить в подальшому скасування договору купівлі-продажу та повернення права його законному власнику.

Дослідивши заяву та письмові докази, якими вона обгрунтовується, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За змістом ч. 1 ст. 149 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

У ч. 2 ст. 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюванихправ або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Судом встановлено, що 13 березня 2024 року до Згурівського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог приватний нотаріус Позднякова Н.М., про визнання договору купівлі-продажу удаваним та недійсним. Разом із позовною заявою ОСОБА_4 було подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, включаючи земельну ділянку, на якій розташовані вказані об`єкти. Ухвалою Згурівського районного суду Київської області від 18 березня 2024 року позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог приватний нотаріус Позднякова Н.М., про визнання договору купівлі-продажу удаваним та недійсним, було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків. Ухвалою Згурівського районного суду від 15 березня 2024 заяву ОСОБА_4 про забезпечення позову було повернуто як таку, що не відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України. 18 березня 2024 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_4 подано дану заяву про забезпечення позову, яку 21.03.2024 передано на розгляд судді Кучерявій Л.М.

Забезпечення позову це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

Пленуму Верховного Суду України у п. 4 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" роз`яснив, що заходи забезпечення позову застосовуються, якщо існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; вжиття заходів забезпечення повинно бути доцільним. При розгляді заяви про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконанню чи утрудненню виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

В Постанові Верховного Суду від 23 грудня 2020 року у справі № 756/2609/20 (61-11479св20) зазначено, що при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; ймовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Здійснюючи оцінку обґрунтованості доводів ОСОБА_1 щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, про які просить заявник, а також те, що ним до суду подана позовна заява про визнання договору купівлі-продажу удаваним та недійсним, з урахуванням розумності, обґрунтованості та адекватності вимог позивача щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між заходами забезпечення позову, які просить застосувати ОСОБА_1 та предметом поданого позову; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками справи, слід дійти висновку, що невжиття заходів забезпечення позову ОСОБА_1 із зазначеними позовними вимогами може істотно ускладнити та унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення судом позову на користь позивача.

Верховний Суд у постанові в справі № 643/12369/19 від 19.02.2021 визначив, що арешт майна це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна.

Відтак, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви про забезпечення позову, оскільки заявником доведено, що невжиття заходів забезпечення шляхом накладення арешту на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, включаючи земельну ділянку, на якій розташовані вказані об`єкти за адресою: АДРЕСА_1 , які згідно договору-купівлі продажу знаходяться у власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 14.02.2024 року.

Зустрічне забезпечення не застосовувати

На підставі викладеного, керуючись, ст. 153 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , подану його уповноваженим представником адвокатом Скоромною Іриною Миколаївною, про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, включаючи земельну ділянку, на якій розташовані вказані об`єкти за адресою: АДРЕСА_1 , які згідно договору-купівлі продажу знаходяться у власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Стягувачем за даною ухвалою є: ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 .

Боржником за даною ухвалою є: ОСОБА_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно.

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня постановлення.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала підлягає негайному виконанню незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя Л.М.Кучерява