Справа №705/6847/23
2/705/968/24
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26.03.2024 м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності, в якій просив: виділити в натурі позивачу належну 1/2 спільної частки у житловому будинку та 1/2 спільної частки земельної ділянки, кадастровий номер :02:005:1018, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 в; припинити спільне часткове користування житловим будинком та земельною ділянкою кадастровий номер :02:005:1018, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 в.

Вирішуючи питання про те, чи відповідає подана позовна заява вимогам закону, суд вказує на таке.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Однак суд звертає увагу позивача, що звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами, визначеними процесуальним законом.

За правилами цивільного процесуального законодавства позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам, викладеним у ст. 175 ЦПК України, а також вимогам ст. 177 цього Кодексу.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

При цьому у п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до п. а п. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

В якості доказу вартості майна суду може бути поданий звіт про оцінку саме ринкової вартості майна.

Позивачем до позовної заяви додано висновок ТОВ «ОЦІНКА МАЙНА УКРАЇНИ» від 07.12.2023, відповідно до якого ринкова вартість житлового будинку, загальною площею 1451,1 м?, житлова площа 652,0 м?, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , без ПДВ складає 525713 гривень 00 копійок.

Також, відповідно до висновку експерта ТОВ «ОЦІНКА МАЙНА УКРАЇНИ» від 07.12.2023, доданого позивачем до позовної заяви, ринкова вартість земельної ділянки площею 0,0519 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:005:1018, вид цільового призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд, складає без ПДВ 35180 гривень 00 копійок.

У висновках зазначено, що було використано порівняльні підходи для визначення ринкової вартості предмета оцінки.

Проте, як вбачається з відкритих джерел мережі «Інтернет» щодо продажу подібного нерухомого майна, вартість земельної ділянки в межах м. Умань Черкаської області, приблизною площею 5 соток, стартує з 150000 гривень.

Також, як вбачається з відкритих джерел мережі «Інтернет» щодо продажу нерухомого майна, вартість житлових будинків у межах м. Умань Черкаської області, площею від 400 м?, стартує з 4000000 гривень. При цьому в позовній заяві йде мова про п`ятиповерховий будинок, площею 1451,1 м?.

У зв`язку із цим суддя доходить висновку, що зазначена позивачем вартість нерухомого майна є значно заниженою та не відповідає дійсній ринковій вартості.

Згідно ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Крім того, в позовній заяві, крім позовних вимог про виділ в натурі частки із спільної часткової власності, позивачем заявлено позовну вимогу немайнового характеру про припинення спільного часткового користування житловим будинком та земельною ділянкою, яка не сплачена судовим збором в розмірі, передбаченому в пп. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме 1211 грн 20 коп.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211 грн 20 коп.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн 00 коп.).

Судом встановлено, що ціна позову буде становити більше 4000000 гривень.

Позивачем додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в розмірі 5608 гривень 94 копійки

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, вважаю за необхідне попередити позивача, що в разі не усунення порушень закону, допущених при подачі позовної заяви до встановленого законом строку, позов буде вважатися не поданим, та повернутий позивачу.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в сплаті судового збору у розмірі відповідно до вимог чинного законодавства, а саме: за позовну вимогу майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 9531 грн 06 коп. (15140 грн (5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) 5608 грн 94 коп. (сума судового збору сплачена при поданні позову) = 9531 грн 06 коп.) та за позовну вимогу немайнового характеру в розмірі 1211 грн 20 коп.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із спільної часткової власності залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 261 ЦПК України ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.І.Єщенко