У Х В А Л А

15 березня 2024 року

м. Київ

справа № 638/15884/18

провадження № 61-2256ск24

Верховний Суд у складі судді Третьої судової палати Касаційного цивільного суду Ігнатенка В. М.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ніколаєв Володимир Олександрович, на постанову Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лавінди Наталії Олександрівни, товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт», ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування рішення приватного нотаріуса, скасування запису про право власності, витребування майна із чужого незаконного володіння, визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лавінди Н. О., товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Фінрайт» (далі - ТОВ «ФК «Фінрайт»), ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_3 , про визнання незаконним та скасування рішення приватного нотаріуса, скасування запису про право власності, витребування майна із чужого незаконного володіння, визнання права власності на майно.

Рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Стягнено із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 25 000,00 грн.

Скасовано заборону відчуження квартири АДРЕСА_1 .

Постановою Харківського апеляційного суду від 11 жовтня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2021 року змінено та зменшено розмір стягнених із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу з 25 000, 00 грн до 21 600, 00 грн.

У іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 01 лютого 2023 року касаційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якого діє адвокат Антоненко Д. О., задоволено частково. Постанову Харківського апеляційного суду від 11 жовтня 2021 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постановою Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2021 року скасовано, ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення позову.

Визнано незаконним і скасовано рішення приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Лавінди Н. О. від 25 січня 2018 року про державну реєстрацію прав та їх обтяжень за індексним № 39348301, відповідно до якого право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано за ТОВ «ФК «Фінрайт».

Витребувано квартиру АДРЕСА_1 із володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 .

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Постановою Верховного Суду від 10 січня 2024 року касаційну скаргу ТОВ «ФК «Фінрайт» залишено без задоволення. Постанову Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року залишено без змін.

13 лютого 2024 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ніколаєв В. О., засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року.

У касаційній скарзі заявник просить суд касаційної інстанції скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року та залишити в силі рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 15 лютого 2021 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями для розгляду справи визначено суддю-доповідача Ігнатенка В. М.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, з огляду на наступне.

Касаційна скарга містить клопотання про поновлення ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року.

Клопотання мотивовано тим, що оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції ухвалено без участі ОСОБА_1 , оскільки остання перебувала закордоном та суд не повідомляв її про дату, час та місце судового розгляду справи. Копію повного тексту постанови суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 також не отримала. Лише 09 лютого 2024 року представник ОСОБА_1 , адвокат Ніколаєв В. О., отримав копію постанови Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року, що підтверджується його підписом у цивільній справі.

Наведені заявником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення не можуть бути взяті до уваги касаційним судом, оскільки вони не підтверджені доказами.

Відповідно до частини першої статті 390 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення (частина друга статті 390 ЦПК України).

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу (частина третя статті 390 ЦПК України).

Частиною першою статті 127 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Підстави пропуску строку на касаційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин належать обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк.

Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Згідно із відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст постанови Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року складено 25 травня 2023 року та оприлюднено для загального доступу 29 травня 2023 року.

У постанові Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року вказано, що «26 квітня 2021 року ОСОБА_1 подала відзив на апеляційну скаргу, в якому вона та її представник вважали рішення законним, а апеляційну скаргу - необґрунтованою. При цьому зазначила, що вона є добросовісним набувачем спірного майна. Доказів неправомірності набуття нею спірного майна не надано.».

Таким чином, ОСОБА_1 під час перегляду судом апеляційної інстанції справи № 638/15884/18 мала представника. ОСОБА_1 та її представник знали про розгляд справи у Харківському апеляційному суді та подавали відзив на апеляційну скаргу.

Особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки (частина третя статті 27 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі, спрямовані на підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою відповідатиме усім вимогам процесуального закону.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс Є. А. проти Іспанії»).

У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається, вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими, може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata».

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 272 ЦПК України за заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 14 ЦПК України.

Згідно із частиною шостою статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 вказує, що не отримувала копії повного тексту постанови Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року, оскільки перебуває закордоном. Однак, на підтвердження не надає відповідних доказів, як і доказів того, що вона повідомляла Харківський апеляційний суд про зміну свого місця проживання/перебування.

ОСОБА_1 не долучила до клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження доказів (документів) на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження, зокрема, доказів на підтвердження недотримання судом апеляційної інстанції вимог, встановлених статтею 272 ЦПК України, щодо порядку видачі або направлення копій судового рішення рекомендованим листом з повідомленням про вручення чи на електронний кабінет представника в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, що вказує на необґрунтованість заявленого клопотання.

Оскільки до відкриття касаційного провадження Верховний Суд позбавлений можливості здійснити перевірку своєчасності направлення судом апеляційної інстанції засобами поштового зв`язку копії оскаржуваного рішення або доказів отримання цього рішення, відповідні докази мають бути надані заявником до суду касаційної інстанції.

У зв`язку із вищевикладеним, заявнику слід направити на адресу касаційного суду заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із наведеними причинами пропуску такого строку та докази на їх підтвердження.

Відповідно до частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.

Пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктами 1, 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; а за подання позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» розмір прожиткового мінімуму станом на 01 січня 2018 року було встановлено у розмірі 1 762,00 грн.

Згідно із частиною третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Частиною четвертою статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Ураховуючи характер спору, зміст оскаржуваного судового рішення (задоволення немайнової вимоги та майнової вимоги з ціною позову 815 562,00 грн), а також вимоги касаційної скарги, розмір судового збору за подання касаційної скарги на постанову Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року становить 17 720,84 грн: за вимогу немайнового характеру - (1 762,00 грн х 0,4) х 200 % = 1 409,60 грн; за вимогу майнового характеру - (815 562,00 грн - вартість спірного майна х 1 %) х 200% = 16 311,24 грн; 1 409,60 грн + 16 311,24 = 17 720,84 грн.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 13 254, 02 грн. Таким чином, заявнику необхідно здійснити доплату судового збору у розмірі 4 466,82 грн

(17 720,84 грн - 13 254, 02 грн = 4 466,82 грн).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у Печерському районі м. Києва, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030102, номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007. Найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати до суду оригінал документа, що підтверджує його сплату.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Ніколаєв Володимир Олександрович, на постанову Харківського апеляційного суду від 23 травня 2023 року залишити без руху, надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі неподання заяви для поновлення строку касаційного оскарження або якщо наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя В. М. Ігнатенко