Справа № 210/447/24
Провадження № 2/210/627/24
У Х В А Л А

іменем України

22 березня 2024 року суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, Літвіненко Н.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, 18.01.2024 року, надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири.

На виконання вимог ч. 6 ст. 187 ЦПК України судом було зроблено запит до Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради для встановлення місця реєстрації проживання позивача та відповідача.

30 січня 2024 року на адресу суду надійшли відповіді на вказані запити, відповідно до якого позивач ОСОБА_1 зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 по теперішній час, а за відомостями Реєстру Криворізької міської територіальної громади відсутня інформація щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 02 лютого 2024 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

19 березня 2024 року, через канцелярію суду, ОСОБА_1 надано клопотання на виконання ухвали суду від 02 лютого 2024 року.

В поданому клопотанні ОСОБА_1 надає суду копію акту затоплення квартири АДРЕСА_2 від 03.08.2021 р. та рахунок за електроенергію кв. АДРЕСА_3 ОСОБА_2 .

Крім того, просить суд зробити запит в ТОВ «СІТІСЕРВІС-КР» вул. Бизова, 5 про місце реєстрації проживання ОСОБА_2 , власниці квартири АДРЕСА_3 та направити запит в Поліцію і Податкову інспекцію для з`ясування т.к. ОСОБА_3 має додатковий дохід за здачу квартири АДРЕСА_3 в найм, але можливо не має місця реєстрації проживання (відповідь ЦАПК Віза).

Дослідивши подане позивачем клопотання, суд вважає, що вказана позовна заява підлягає поверненню, у зв`язку з не виконанням ухвали суду про залишення позову без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Тобто у контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін, вирішальним фактором є те, що подання доказів та доведення перед судом їх переконливості - є обов`язком сторін. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, суд робить висновок про її недоведеність.

Крім того, як зауважує Європейський суд з прав людини, що принцип процесуальної рівності сторін передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (Dombo Beheer B.V. v. The Netherlands» від 27 жовтня 1993р., заява №14448/88).

Відповідно до статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів та показаннями свідків.

Так, у поданому позивачем клопотанні останній просить, зокрема, направити запит в Поліцію і Податкову інспекцію для з`ясування т.к. ОСОБА_2 має додатковий дохід за здачу квартири АДРЕСА_3 в найм, але можливо не має місця реєстрації проживання (відповідь ЦАПК Віза).

Однак, суд зазначає, що позивачем не конкретизовано в яку саме Поліцію і Податкову інспекцію і з якими точними питаннями необхідно звернутись суду для отримання інформації. Більш того, вказана позивачем інформацію не стосується предмету спору, а тому суд вважає, що заявлене клопотання позивачем не підпадає під вимоги ухвали суду 02 лютого 2024 року про залишення позовної заяви без руху та не є усуненням недоліків, які зазначені у в ухвалі суду від 02 лютого 2024 року.

Крім того, позивачем не усунуто вимоги ухвали суду від 02 лютого 2024 року в частині надання доказів на твердження, що ОСОБА_2 зареєстрована за адресою АДРЕСА_4 та є власницею квартири АДРЕСА_3 АТО.

Наданий позивачем рахунок за електроенергію №14 від 30.06.2023 року не свідчить про те, що ОСОБА_2 зареєстрована за адресою АДРЕСА_4 та є власницею квартири АДРЕСА_3 АТО, тобто, надання такого рахунок за електроенергію не можна вважати як виконання вимог ухвали суду від 02 лютого 2024 року.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Суд вважає за доцільне роз`яснити позивачу, що згідно зі ст. 59 Конституції України кожен має право на правову допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав. Для забезпечення права на захист від обвинувачення та надання правової допомоги при вирішенні справ у судах та інших державних органах в Україні діє адвокатура.

Відповідно до ч. 3 ст. 15 ЦПК України встановлено, що безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

У відповідності до ч.1 ст.3 ЗУ «Про безоплатну правову допомогу» право на безоплатну правову допомогу гарантована Конституцією України можливість громадянина України, іноземця, особи без громадянства, у тому числі біженця чи особи, яка потребує додаткового захисту, отримати в повному обсязі безоплатну первинну правову допомогу, а також можливість певної категорії осіб отримати безоплатну вторинну правову допомогу у випадках, передбачених цим Законом.

Як установлено у п.2 ч.2 ст.13 ЗУ «Про безоплатну правову допомогу» безоплатна вторинна правова допомога є видом державної гарантії, що полягає у створенні рівних можливостей для доступу осіб до правосуддя; безоплатна вторинна допомога включає такий вид правових послуг як здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правову допомогу, в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно з ч.ч. 5, 6 ст. 185 ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи, що позивач ОСОБА_1 не усунув зазначені в ухвалі суду від 02 лютого 2024 року недоліки позовної заяви, таку заяву слід повернути позивачу.

Керуючись ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди завданої залиттям квартири повернути.

Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для такої.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н. А. Літвіненко