Справа № 681/165/24
Провадження 2/681/184/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"18" березня 2024 р. м. Полонне

Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Горщар А.Г.

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності, в окремий об`єкт житловий будинок та земельну ділянку та припинення права спільної часткової власності, -

встановив:

09 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, який ухвалою судді від 14.02.2024 було залишено без руху.

13 березня 2024 року позивачкою на виконання ухвали суду подано новий текст позовної заяви, в якій остання просить:

-виділити їй у власність частку із майна, що є у спільній частковій власності, а саме: виділити в окремий об`єкт житловий будинок, загальною площею 111,7 кв.м., що становить 13/25 часток від загальної площі будинку, який розташований за адресою АДРЕСА_1 ;

-виділити їй у власність земельну ділянку площею 0,0500 га, кадастровий номер :01:002:0728, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель у споруд за адресою АДРЕСА_1 ;

-припинити право спільної часткової власності позивачки на об`єкт нерухомого майна.

Позовна заява не в повній мірі відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

За положеннями ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з пунктами 2, 9, 10 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості; у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Як вбачається зі змісту позовної заяви вимоги позивачка звернулась до суду з двома вимогами майнового характеру:

-виділити їй у власність частку із майна, що є у спільній частковій власності, а саме: виділити в окремий об`єкт житловий будинок, загальною площею 111,7 кв.м., що становить 13/25 часток від загальної площі будинку, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 ;

-виділити їй у власність земельну ділянку площею 0,0500 га, кадастровий номер :01:002:0728, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель у споруд за адресою АДРЕСА_1 ;

та однією вимогою немайнового характеру:

-припинити право спільної часткової власності позивачки на об`єкт нерухомого майна.

Відтак вимоги позовної заяви носять майновий характер, що має зазначатись в ціні позову. Так, позивачкою в позовній заяві вказана ціна позову 79897 грн. виходячи з вартості 13/25 частин житлового будинку, що зазначено у висновку про визначення ринкової вартості нерухомості станом на 05.12.2023, проте ОСОБА_1 просить виділити їй у власність і земельну ділянку, але не зазначає її вартість на момент звернення до суду, яка теж має включатись до ціни позову.

З огляду на ціну позову та кількість вимог майнового характеру останньою має бути сплачений судовий збір у розмірі визначеному відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» (надалі Закон).

За положеннями ч. 1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, судовий збір за вище вказані вимоги майнового характеру визначається з урахуванням вартості спірного майна, зокрема, в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн. станом на 01.01.2024) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн станом на 01.1.2024).

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та станом на 01.01.2024 складає 1211,20 коп.

За приписами ч. 3 ст. 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивачкою до позовної заяви додано квитанцію № 0.0..1 від 08.02.2024 про сплату судового збору в розмірі 1211,20 грн., що може бути враховано як оплата нею вимоги немайнового характеру.

Проте ОСОБА_1 не надано документів про сплату судового збору за вимоги майнового характеру в розмірі 1% ціни позову, тобто вартості 13/25 часток спірного будинку та земельної ділянки кадастровий номер :01:002:0728, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн. станом на 01.01.2024) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн станом на 01.01.2024).

У зв`язку з відсутністю ціни позову суддя позбавлений можливості здійснити розрахунок судового збору для оплати вимог майнового характеру, заявлених позивачкою.

Відповідно до постанови Верховного суду від 13 липня 2023 року у справі № 583/2924/20 у спорах про поділ будинку в натурі учасниками спільної часткової власності на будинок може бути виділено його відокремлену частині, яка відповідає розміру їх часток у праві власності. Виділ часток (поділ) житлового будинку, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлені частину будинку із самостійним виходом (квартиру) або в разі, коли є технічна можливість переобладнання будинку в ізольовані квартири, які за розміром відповідатимуть розміру часток співвласників у праві власності. Якщо виділ (поділ) технічно можливий, але з відхиленням від розміру ідеальних часток співвласників, з урахуванням конкретних обставин поділ (виділ) може бути проведений зі зміною ідеальних часток і присудженням компенсації співвласнику, частка якого зменшилась.

Слід звернути увагу позивачки, що з урахуванням вимог ст.ст. 76-78 ЦПК України належним та допустимим доказом можливості поділу будинку з натурі, що відповідає Державним будівельним нормам є висновок судової будівельно-технічної експертизи, який може бути наданий як на замовлення сторони по справі так і за ухвалою суду про призначення відповідної експертизи за клопотанням, заявленим стороною в судовому засіданні.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 260 ЦПК України, -

постановив:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 , надавши для неї строк, протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, усунути вище зазначені недоліки заяви, шляхом:

зазначення ціни позову та надання доказів про дійсну вартість земельної ділянки кадастровий номер :01:002:0728;

надання документу про сплату судового збору виходячи з загальної вартості спірного майна: 13/25 частин будинку та земельної ділянки кадастровий номер :01:002:0728, розташованих по АДРЕСА_1 , в розмірі 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1211,20 грн. станом на 01.01.2024) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (15140 грн станом на 01.01.2024) на реквізити: отримувач ГУК у Хмельн.обл/Полонська мтг/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37971775, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача UA0022657, код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050);

надання висновку судової будівельно-технічної експертизи щодо можливості виділу 13/25 часток нерухомого майна з дотриманням державних будівельних норм, який може бути виготовлений як за замовленням позивачки так, або ж за клопотанням останньої така експертиза може бути призначена судом.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: