УХВАЛА

26 березня 2024 року

місто Київ

справа № 545/1879/19

провадження № 61-2613ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. розглянув заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Черненко Любові Володимирівни, подану на виконання ухвали Верховного Суду від 01 березня

2024 року, та

ВСТАНОВИВ:

21 лютого2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Черненко Л. В. засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Полтавського апеляційного суду від 10 січня 2024 року, в якій просила її скасувати, рішення Полтавського районного суду Полтавської області від 18 вересня 2019 року залишити в силі.

01 березня 2024 року ухвалою Верховного Суду касаційну скаргу залишено без руху та надано заявниці десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених у ній недоліків, а саме для звернення до Верховного Суду із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням підстав для його поновлення та наданням доказів на їх підтвердження, для зазначення відомостей про наявність електронного кабінету в адвоката Черненко Л. В. та для доплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі.

19 березня 2024 року через офіційну електронну пошту Касаційного цивільного суду в складі Верховного Суду представник ОСОБА_1 - адвокат

Черненко Л. В. подала заяву про усунення недоліків касаційної скарги на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 01 березня 2024 року

Вх № 9394/0/220/24.

Подану 19 березня 2024 року заяву на усунення недоліків касаційної скарги необхідно повернути без розгляду, з огляду на таке.

18 жовтня 2023 року Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» № 3200-IX від 29 червня 2023 року (далі - Закон № 3200-IX) введений в дію. Згідно з цим Законом

№ 3200-IX парламент вніс зміни до процесуальних кодексів щодо обов`язкової реєстрації та використання вказаних електронних кабінетів.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно- телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абзаци перший і другий частини шостої статті 14 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України)у редакції Закону № 3200-IX).

Адвокат зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (абзац другий частини четвертої статті 183 ЦПК України).

Якщо реєстрація електронного кабінету у ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви (абзац третій частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

За змістом цього припису про неможливість зареєструвати електронний кабінет через релігійні переконання адвокат має повідомити одночасно з поданням апеляційної скарги з наведенням мотивів такої неможливості в окремій письмовій заяві.

У судах функціонує ЄСІТС, яка відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Реєстрація в ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом (частини перша, четверта та восьма статі 14 ЦПК України).

Процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС (пункт 16 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя

від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21).

За змістом наведених приписів адвокат, який мав обов`язок зареєструвати електронний кабінет, міг подати заяву на усунення недоліків касаційної скарги або у паперовій формі, або в електронній через ЄСІТС.

Верховний Суд звертає увагу адвоката Черненко Л. В. на те, що надсилання процесуальних документів до Верховного Суду в електронній формі передбачає використання сервісу «Електронний суд» (https://cabinet.court.gov.ua/login) з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису. Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду, сформульованим у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 вересня 2023 року у справі № 204/2321/22, лише для фізичної особи, яка не має обов`язку зареєструвати електронний кабінет, належним і правомірним способом безпосереднього звернення до суду є подання процесуальних електронних документів через офіційну електронну адресу суду (див. пункти 8.7, 8.8, 8.9, 12.1-12.3 постанови).

Оскільки адвокат Черненко Л. В. подала 19 березня 2024 року заяву про усунення недоліків касаційної скарги Вх № 9394/0/220/24 на офіційну електронну адресу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, а не шляхом формування документа у системі «Електронний суд», вказану заяву слід повернути їй без розгляду (див. висновки в ухвалах Верховного Суду від 18 січня 2024 року у справі

№ 372/2625/22, від 29 січня 2024 року у справі № 361/1872/21, ).

Доказів, на які посилається заявниця, про те, що система «Електронний Суд» не працювала, не надано, хоча про них зазначено в додатках до поданої заяви. Не додано і квитанції про доплату судового збору, а також заяви про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням підстав для його поновлення та наданням доказів на їх підтвердження.

Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

Разом з тим, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 127 ЦПК України).

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду, а з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

ЄСПЛ зауважує, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права (рішення ЄСПЛ від 4 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції»).

Представнику ОСОБА_1 - адвокату Черненко Л. В. необхідно забезпечити доступ до незалежного і безстороннього вирішення спору за встановленою процедурою.

Вбачається наявність підстав для продовження заявниці встановленого судом процесуального строку для усунення недоліків касаційної скарги, а саме для звернення до Верховного Суду із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням підстав для його поновлення та наданням доказів на їх підтвердження, для зазначення відомостей про наявність електронного кабінету в адвоката Черненко Л. В. та для доплати судового збору у встановленому законом порядку та розмірі - на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суд роз`яснює, якщо у зазначений строк заявниця не звернеться до суду касаційної інстанції із клопотанням (заявою) про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень із наведенням підстав для його поновлення та не надасть докази на їх підтвердження, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Керуючись статтями 127, 183, 185, 260, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Черненко Любові Володимирівни Вх № 9394/0/220/24, подану на виконання вимог ухвали Верховного Суду від 01 березня 2024 року, повернути без розгляду.

Продовжитипредставнику ОСОБА_1 - адвокату Черненко Любові Володимирівні встановлений судом процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених в ухвалі Верховного Суду від 01 березня 2024 року, на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Ситнік