Провадження № 2/643/611/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.03.2024 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді - Олійника О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Новакової Т.С.

відповідача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

17.08.2021 року до Московського районного суду м. Харкова надійшла цивільна справа за позовною ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 30.08.2021 року, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування, направлено за підсудністю до Київського районного суду м. Харкова.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 20.10.2021 року, цивільну справу № 643/14894/21 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування надіслано за підсудністю до Московського районного суду м. Харкова.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим по справі визначено суддю Афанасьєва В.О.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 17.11.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

23.12.2021 року відповідач ОСОБА_1 подав зустрічну позовну заяву.

Відповідно до розпорядження Верховного Суду від 08.03.2022 року №2/0/9/-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», змінено територіальну підсудність Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим по справі визначено суддю Блажко І.О.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 17.08.2023 року цивільну справу № 643/14894/21 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування передано за підсудністю до Московського районного суду м. Харкова.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, головуючим у справі визначено суддю Олійника О.О.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 24.10.2023 року прийнято до провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення від права на спадкування. Ухвалено справу розглядати в порядку загального позовного провадження. Розгляд справи розпочати спочатку. Призначено підготовче судове засідання.

Як було встановлено судом, відповідач ОСОБА_1 23.12.2021 року звернувся до Московського районного суду м. Харкова з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просить:

- зобов?язати ОСОБА_2 надати на розгляд суду правовстановлюючі документи на: будинок АДРЕСА_1 ; автомобіль марки PEGOT 408, 2012 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 ; земельну ділянку, для колективного садівництва, пл. 0,06 га, кадастровий номер :03:007:0183, та побудованого на цій земельній ділянці садовий будинок АДРЕСА_1 ; трикімнатну квартиру АДРЕСА_2 ;

- витребувати у ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) Харківський міський нотаріальний округ Харківської області, спадкову справу по ОСОБА_2 ;

- на підставі вищезазначених документів, визначити вартість спадкового майна та визначити ціну позову;

- визнати за ним право власності, на підставі спадкування за законом, на: 1/4 частину будинку АДРЕСА_1 ; частину автомобіля марки PEGOT 408, 2012 poку випуску, номерний знак НОМЕР_2 ; частину земельної ділянки, для колективного садівництва пл. 0,06 га, кадастровий номер :03:007:0183, та побудованого на цій земельній ділянці садового будинку АДРЕСА_1 ; частину трикімнатної квартири АДРЕСА_2 .

- стягнути з ОСОБА_2 судові витрати.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 175, 177 Цивільного процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечить можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

У даному випадку, подана позовна заява не відповідає вимогам статті 177 Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху з посиланням на положення статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, враховуючи наступне.

Частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно з приписами частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Положеннями статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов`язковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

При цьому, під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Вартість нерухомого майна визначається суб`єктами оціночної діяльності, які отримали дозвіл на її здійснення в установленому законом порядку.

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності. (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

ОСОБА_1 в зустрічній позовній заяві ціну позову взагалі не визначив. Крім того, не зазначив і вартість частини спадщини, що відкрилась після смерті батька та на яку він просить визнати право власності. Тобто, вартість частини спадщини жодним чином не підтверджена.

При цьому відповідачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір у сумі 908 грн.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 09.01.2024 року зустрічний позов відповідача ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно за законом, залишено без руху, надано позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Проте, позивачем за зустрічним позовом недоліки зазначені в ухвалі суду не усунуто.

Відповідно до ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

Якщо на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

ОСОБА_1 повідомив суд, що у нього відсутні правовстановлюючі документи на майна, а тому, на його думку, він позбавлений можливості замовити оцінку майна.

Враховуючи, що документи, які підтверджують вартість спадкового майна до зустрічної позовної заяви не додані, відповідно до ч. 2 ст.176 ЦПК України, попередньо визначає розмір судового збору за подання зустрічної позовної заяви в розмірі 7000 грн., виходячи із переліку об`єктів нерухомого майна, які вказані у зустрічному позові, який позивач має сплатити, додавши до зустрічної позовної заяви квитанцію про сплату судового збору або документ, що підтверджує підстави для звільнення від сплати судового збору.

Згідно із ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України - Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні № 9-зп від 25 грудня 1997 року офіційно розтлумачив цю норму та зазначив, що частину першу статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку. Суд не може відмовити у правосудді, якщо громадянин України, іноземець, особа без громадянства вважають, що їх права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод. Відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке згідно зі статтею 64 Конституції України не може бути обмежене.

Частиною 4 статті 10 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Вимоги щодо змісту та форми позовних заяв визначені статтями 175, 177 Цивільного процесуального України.

При цьому, якщо подана позовна заява не відповідає таким вимогам, приписами частини 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України законодавець передбачив механізм залишення позовної заяви без руху задля забезпечення позивачу можливості у встановлений судом строк усунути недоліки позовної заяви, що забезпечує можливість вважати її такою, що подана у день її первинного подання та прийняття її судом до розгляду.

Залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання, визначеного Цивільним процесуальним кодексом України.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

З урахуванням викладених обставин, суд з власної ініціативи вирішив продовжити підготовче провадження ще на 30 днів та відкласти підготовче судове засідання у справі.

Керуючись ст. 19, 20, 175, 177, 185, 186, 260 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Зустрічний позов відповідача ОСОБА_1 про визнання права власності на спадкове майно за законом - залишити без руху.

Позивачу надати строк протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду для виправлення недоліків позову - сплатити судовій збір у визначеному судом розмірі 7000 гривень 00 копійок з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення і не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається, на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ms.hr.court.gov.ua/sud2027/.

Підготовче судове засідання продовжити на тридцять днів.

Повний текст рішення складено 19 березня 2024 року.

Суддя - О.О. Олійник