Великоолександрівський районний суд Херсонської області
Справа № 766/6124/23
Провадження № 2/650/28/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 лютого 2024 року смт. Велика Олександрівка

Великоолександрівський районний суд Херсонської області в складі:

головуючого судді Хомик І.І.

за участю секретаря судового засідання Ткаченко І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Велика Олександрівка в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів.

В обґрунтування позову зазначає, що з 01.11.2014 року сторони перебували у шлюбі. Від шлюбу мають спільну неповнолітню дитину ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з відповідачкою. Рішенням Бериславського районного суду Херсонської області від 07.08.2012 року шлюб з відповідачем розірвано. Рішенням Бериславського районного суду Херсонської області від 10.01.2012 року з позивача стягнуто аліменти на користь відповідача на утримання доньки ОСОБА_4 в розмірі частини всіх видів його заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 21.12.2011 року до досягнення дитиною повноліття. Зазначає, що на даний час його матеріальний стан змінився, він одружився, має іншу сім`ю, тому зросли витрати на іншу дитину. Утримуванні з нього аліменти загалом становлять частину всіх видів його заробітку, що перевищує встановлену законом частку, в зв`язку з чим позивач змушений звернутися до суду з даною позовною заявою.

Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, просить вимоги позову задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, крім цього надала відзив на позовну заяву, в якому зазначила, що позовні вимоги не визнає і просить відмовити у їх задоволенні. При цьому зазначила, що за період з 01.06.2022 по 01.06.2023 позивачем, взагалі, не було сплачено аліментів, що підтверджується розрахунком, виданим Білозерською виконавчою службою, тобто, дитина перебувала на повному її утриманні. На підставі чого нею подано позовну заяву до Херсонського міського суду про стягнення неустойки (пені) за несвоєчасну сплату аліментів позивачем. Відповідач працює у державному органі та є державним службовцем. У період з 24.02.2022 по 01.01.2023 орган, у якому вона працює, перебував у стадії простою, у зв`язку з воєнними діями, заробітної плати вона не отримувала, з 01.01.2023 по 31.05.2023 перебувала у відпустці за власний рахунок, як тільки мала змогу виїхати із зони бойових дій одразу вийшла на роботу, на посаду, яку займала до війни. Тобто, у зв`язку з тим, що позивачем із 01.06.2022 по 01.06.2023 аліментів сплачено не було, у період з 24.02.2022 по 31.05.2023 вона не отримувала заробітної плати та жодного іншого доходу, після розлучення з позивачем, заміж не виходила, їхня з позивачем спільна донька Поліна, перебувала на повному утриманні її батьків, у той час, як її мати є не працюючою особою, а батько не працює за станом здоров`я, а лише отримує пенсію пенсіонера МВС.

Суд, дослідивши всі обставини справи, оцінивши докази у їх сукупності, вважає, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що з 01.11.2014 року сторони перебували у шлюбі. Від шлюбу мають спільну неповнолітню дитину ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає разом з відповідачкою. Рішенням Бериславського районного суду Херсонської області від 07.08.2012 року шлюб з відповідачем розірвано. Рішенням Бериславського районного суду Херсонської області від 10.01.2012 року з позивача стягнуто аліменти на користь відповідача на утримання доньки ОСОБА_4 в розмірі частини всіх видів його заробітку, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 21.12.2011 року до досягнення дитиною повноліття. Позивач зазначає, що на даний час його матеріальний стан змінився, він одружився, має іншу сім`ю, тому зросли витрати на іншу дитину. Утримуванні з нього аліменти загалом становлять частину всіх видів його заробітку, що перевищує встановлену законом частку.

Згідно ч. 1 ст. 192 Сімейного кодексу України розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи зміст ст.181,192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не є незмінним. У зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів. Крім того, підставою для перегляду раніше визначеного розміру аліментів є також погіршення або поліпшення стану здоров`я учасників аліментних відносин.

Частина 1 ст. 192 СК України наведено перелік обставин, за яких суд може ухвалити рішення, зокрема, про збільшення розміру аліментів. Такими обставинами є: зміна матеріального стану, зміна сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я особи з якої стягуються аліменти, та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Тому виходячи з вимог чинного законодавства, вказані обставини повинні бути суттєвими і відігравати значну роль у житті отримувача або платника аліментів, при розгляді спору про зменшення або збільшення розміру аліментів, встановлених рішенням суду.

Пунктом 23 постанови Пленуму Верховного суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них. У новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Верховний Суд України в постанові від 05 лютого 2014 року в справі №6-143цс13 дійшов висновку, що з огляду на відсутність імперативної заборони змінювати розмір аліментів шляхом зміни способу їх присудження, за положеннями ст.192 СК України зміна розміру аліментів може мати під собою й зміну способу їх присудження (зміна розміру аліментів, стягнутих за рішенням суду у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини на розмір аліментів у певній твердій грошовій сумі та навпаки). При розгляді позовів, заявлених з зазначених підстав, застосуванню підлягає не тільки ст.192 СК України, але й низка інших норм, присвячених обов`язку батьків утримувати своїх дітей (ст.182 «Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів», ст.183 «Визначення розміру аліментів у частці від заробітку (доходу) матері, батька дитини», ст.184 «Визначення розміру аліментів у твердій грошовій сумі»).

З аналізу даних правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі. Особа, яка сплачує аліменти - платник аліментів, вправі звернутися до суду з позовом про зменшення розміру аліментів на дитину у тих випадках, коли погіршилося його матеріальне становище, сімейний стан чи стан його здоров`я або ж покращилося матеріальне становище, сімейний стан чи стан здоров`я одержувача аліментів. При цьому, суд, з урахування встановлених обставин і сукупності належних та допустимих доказів, при наявності підстав щодо неможливості сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі, може вирішити питання щодо зменшення розміру аліментів.

Згідно ст.182 СК України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних утриманців та інші обставини, що мають істотне значення. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.

З аналізу даних правових норм вбачається, що при вирішенні питання про зменшення розміру аліментів, слід з`ясовувати чи змінилося матеріальне становище, сімейний стан та стан здоров`я сторін, і що ця зміна впливає на змогу сплачувати аліменти у вже визначеному розмірі.

Звертаючись до суду з позовом про зміну розміру аліментів, позивач посилається на те, що загальний розмір утриманих з нього аліментів становить 1/4 частину його доходів.

Однак, суд вважає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що з моменту постановлення судового рішення суттєво погіршився матеріальний стан позивача, через що він не має змоги виплачувати аліменти у визначеному судом розмірі.

Аналізуючи зібрані по справі докази, суд приходить до висновку про те, що належних та допустимих доказів того, що змінились обставини, що існували на момент постановлення рішення про стягнення аліментів, визначеніст.192 СК України, що дають підстави для зменшення розміру аліментів, позивачем суду не надано. Також, позивачем не надано і доказів зміни його матеріального стану, стану здоров`я, внаслідок чого виникла необхідність у зменшенні розміру аліментів через неможливість їх сплачувати у визначеному розмірі.

Інші доводи позивача не можуть бути прийняті судом, оскільки не відносяться до безумовних підстав для зменшення розміру аліментів.

Таким чином, суд не вбачає підстав для задоволення вимог ОСОБА_1 про зміну розміру аліментів, а тому відмовляє в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 4, 13, 80, 81, ч.1 ст. 141, 263, 265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну розміру аліментів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Херсонського апеляційного суду через Великоолександрівський районний суд Херсонської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Ірина ХОМИК