Суддя Попова В. О.
Справа № 644/7654/23
Провадження № 2/644/886/24
06.03.2024
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

06 березня 2024 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Попової В.О.,

за участю секретаря судового засідання - Плаксій К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості за кредитним договором

у с т а н о в и в:

Представник позивача Гребенюк О.С., який діє на підставі довіреності № 2043-К-Н-О від 10.08.2022, звернувся до Орджонікідзевського районного суду м. Харкова з вищевказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідачки на користь позивача заборгованість за кредитним договором № б/н від 03.11.2010 у розмірі 64 674 грн 96 коп. станом на 23.08.2023, яка складається із заборгованості за тілом кредиту 52 281 грн 76 коп. та заборгованості за простроченими відсотками у розмірі 12 393 грн 20 коп., та судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 684 грн 00 коп.

На обґрунтування позовних вимог зазначено, що з метою отримання банківських послуг, відповідачка ОСОБА_1 підписала заяву б/н від 03.11.2010. При укладанні договору, сторони керувались ч. 1 ст. 634 ЦК України, згідно якої договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому; друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Відповідачка, при підписанні анкети-заяви, підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», складає між нею та банком договір про надання банківських послуг, що підтверджується її підписом у заяві. Позивач свої зобов`язання за договором виконав в повному обсязі, надавши відповідачці кредитні кошти у розмірі, встановленому договором. Оскільки відповідачка умови кредитного договору не виконувала за нею перед банком виникла сума заборгованості, яка станом на 23.08.2023 становить у розмірі 64 674 грн 96 коп., яка складається із заборгованості за тілом кредиту 52 281 грн 76 коп. та заборгованості за простроченими відсотками у розмірі 12 393 грн 20 коп. В добровільному порядку відповідачка не погашає наявну заборгованість.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 09 жовтня 2023 року позовна заява прийнята, провадження відкрито та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадженні з викликом сторін.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином та своєчасно. Разом з позовом представник позивача Гребенюк О.С., який діє на підставі довіреності № 2043-К-Н-О від 10.08.2022, надав заяву про розгляд справи у їх відсутність, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просив позов задовольнити. Не заперечує проти заочного розгляду справи та винесення судом заочного рішення.

Відповідачка ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 01.11.2023, 12.12.2023, 25.01.2024, 06.03.2024 не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином та своєчасно шляхом направлення судової повістки рекомендованою кореспонденцією за зареєстрованим місцем проживання, яке підтверджено інформаційною довідкою з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 06.10.2023, які повернулись до суду без вручення з відміткою Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 125, 130, 134), що вважається належним повідомленням та відповідає правовій позиції викладеної в постанові КЦС ВС від 10.05.2023 № 755/17944/18 (61-185св23) та шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-порталі судової влади України (а.с. 123, 128, 132). Заяв, клопотань тощо до суду від відповідачки не надходило.

Відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На момент розгляду справи суду не було надано відповідачкою жодних відомостей щодо зміни її місця проживання/перебування.

Зі змісту п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України вбачається, що повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У відповідності до приписів ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставляння у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, на підставі вищевикладених приписів ст.ст.128,130-131 ЦПК України суд вважає, що відповідачка повідомлена належним чином.

Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідачки про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідачка не скористалась процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень, та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідачка обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надала, в силу положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідачки.

Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.

За таких обставин, з письмової згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали цивільної справи, встановив наступні факти та відповідні правовідносини.

ОСОБА_1 з метою отримання банківських послуг в ПАТ КБ «Приватбанк» підписала анкету-заяву № б/н від 03.11.2010.

14.06.2018 відбулась державна реєстрація позивача та змінено повне та скорочене найменування позивача з Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» на Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк».

З довідки, яка міститься в матеріалах справи, вбачається, що на підставі укладеного кредитного договору між позивачем та відповідачкою № б/н, ОСОБА_1 була видана кредитна картка «Універсальна» - № НОМЕР_1 , дата відкриття 30.03.2012, термін дії якої до 04/15. В подальшому ОСОБА_1 отримувала наступні карти:

-14.01.2015 карту «Універсальна GOLD» - № НОМЕР_2 термін дії якої до 06/18;

-16.05.2018 карту «Універсальна GOLD» - № НОМЕР_3 термін дії якої до 03/22;

-14.04.2022 карту «Універсальна GOLD» - № НОМЕР_4 термін дії якої до 04/26.

Відповідно до довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної кратки, оформленої на ОСОБА_1 , вбачається, що 30.03.2012 на кредитну картку «Універсальна» - № НОМЕР_1 встановлено кредитний ліміт у розмірі 300 грн, який в подальшому неодноразово збільшувався. Так, 30.03.2012 був збільшений до 5 000 грн, 20.06.2017 до 15 000 грн, 22.09.2017 до 20 000 грн, 13.08.2018 до 25 000 грн, 21.05.2019 до 50 000 грн, а з 03.01.2023 кредитний ліміт становив - 0.

На підтвердження виникнення між сторонами у справі кредитних правовідносин, позивач, надав: копію анкети-заяви від 03.11.2010, копію заяви про приєднання до Умов та правил надання послуг від 14.04.2022, копію паспорту споживчого кредиту від 14.04.2022, підписаних ОСОБА_1 , копію витягу з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», копію витягу з Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку, які відповідачкою не підписані.

Як вбачається з копії заяви про приєднання до Умов та правил надання послуг від 14.04.2022, підписаної ОСОБА_1 , в ній зазначені умови кредитування, в тому числі проценті ставки за користуванням кредитом. Тобто ОСОБА_1 була під підпис ознайомлена з умовами кредитування.

За розрахунком банку станом на 23.08.2023 за ОСОБА_1 утворилася заборгованість в загальному розмірі 64 674 грн 96 коп., яка складається із заборгованості за тілом кредиту 52 281 грн 76 коп. та заборгованості за простроченими відсотками у розмірі 12 932 грн 20 коп. В добровільному порядку відповідачка не погашає наявну заборгованість.

Відтак, суд приходить до висновку, що встановлені вище обставини свідчать про порушення ОСОБА_1 прав позивача на належне виконання боржником своїх зобов`язань.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).

Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.

За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору

У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПриватБанк»).

За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Згідно зі статтею 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов `язання за кожен день прострочення виконання.

Таким чином, в разі укладення договору кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).

В заяві про приєднання до Умов та правил надання послуг від 14.04.2022, підписаної ОСОБА_1 , зазначена процента ставка для карт «Універсальна» та «Універсальна GOLD». Крім того, в зазначеній заяві викладені інші умови кредитування, а саме: права та обов`язки клієнта (позичальника) і банку, відповідальність сторін, зокрема пеня за несвоєчасне погашення кредиту та/або процентів, а також містяться додаткові положення, в яких зокрема визначено дію договору та інші умови.

Таким чином, відповідачка була ознайомлений з умовами користування кредитними коштами та своїм підписом в зазначеній заяві їх прийняла.

Крім того, обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року принципу справедливості розгляду справи судом.

Відповідно до ст. ст.12,13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК випадках. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Так, суд встановив, що дійсно ОСОБА_1 отримувала кредитні кошти, користувалась ними та протягом тривалого періоду часу частково виконувала зобов`язання щодо їх повернення.

Отримані та використані позичальником кошти, згоду на отримання яких надала відповідачка ОСОБА_1 за б/н Договором від 03.11.2010, остання в добровільному порядку АТ КБ «ПриватБанк» не повернула.

За змістом частини другої статті 530 ЦК України якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання в будь-який час.

Надані позивачем докази, суд визнає належними і допустимими, також достовірними і достатніми, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета позовних вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для стягнення з відповідачки заборгованості. Позивачем надано належним чином завірені копії відповідних документів.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідачки на користь позивача необхідно стягнути понесені та документально підтверджені судові витрати у вигляді судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 12, 95, 141, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України , суд

у х в а л и в :

Позовні вимоги Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» ( 01001, м.Київ, вулиця Грушевського,б.1Д, код ЄДРПОУ 14360570, рах. № НОМЕР_6 , МФО № 305299 ) заборгованість за кредитним договором № б/н від 03.11.2010 станом на 23.08.2023 у розмірі 64 674 (шістдесят чотири тисячі шістсот сімдесят чотири) грн 96 коп., яка складається із заборгованості за тілом кредиту 52 281 (п`ятдесят дві тисячі двісті вісімдесят одна) грн 76 коп., заборгованості за простроченими відсотками 12 393 (дванадцять тисяч триста дев`яносто три) грн 20 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_5 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» ( 01001, м.Київ, вулиця Грушевського,б.1Д, код ЄДРПОУ 14360570, рах. № НОМЕР_6 , МФО № 305299 ) витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) грн.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви на його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, передбаченому ст.354 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків встановлених ст.354 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення (заочне) складено 06.03.2024.

Суддя В.О. Попова