Провадження №: 2-п/336/21/2024
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

19 березня 2024 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Звєздова Н.С., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,-

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаною заявою, в якій просить: 1) поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення; 2) скасувати заочне рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 06.09.2022 у справі №336/10306/21 (провадження №2/336/1936/2022) за позовом Концерну «міські теплові мережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води за період з 01.10.2017 по 01.11.2021 на загальну суму 31 236,90 гривень.

Заяву обґрунтовано тим, що вказаним рішенням задоволено позов Концерну «МТМ» та з відповідачів в солідарному порядку стягнуто заборгованість у сумі 31 236,90 гривень за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води за період з 01.10.2017 по 01.11.2021. Проте, жодної повістки про виклик до суду, копію позову та додатків до нього заявник не отримував, про наявність справи у суді та прийняте рішення йому нічого не було відомо до тих пір, поки в лютому з його карткового рахунку було списано грошові кошти. У зв`язку з вказаним, заявник звернувся до Запорізького місцевого центру з надання БВПД для отримання правничої допомоги, де і дізнався про наявність судового рішення лише 04.03.2024. Суд у рішенні зазначив, що заявник має заборгованість за надані послуги з опалення та гарячого водопостачання з 01.10.2017 по 01.11.2021 на загальну суму 31236,90 грн., проте, вказане є безпідставним та необґрунтованим, з огляду на наступне: по-перше, згідно розрахунку заборгованості, вона складається з опалення, гарячого водопостачання, холодної води ГВП, водовідведення ГВП без зазначення періоду утворення цієї заборгованості; по-друге, на гарячу воду у нього встановлений лічильник з 2000 року (акти пломбування якого наявні у позивача), покази якого у розрахунках не враховані та не зазначені, тобто відсутні дані щодо кількості спожитої гарячої води, періоду її споживання, відсутні також і дані щодо тарифів, згідно яких проводилося нарахування суми заборгованості, тобто відсутній будь-який розрахунок заборгованості; по-третє, заявник не користується гарячою водою з 2020 року, оскільки під`єднаний від центральної труби гарячого водопостачання, про що наявний відповідний акт, а тому у нього відсутня будь-яка заборгованість з гарячого водопостачання, холодної води ГВП, водовідведення ГВП; по-четверте, вимоги позивача про стягнення заборгованості охоплюють період часу з 01.10.2017 по 01.11.2021, але за період з 01.10.2017 по 01.10.2019 пропущено строк позовної давності, передбачений ЦК України. Окремо у заяві зазначено, що рішення отримано було тільки 11.03.2024, а також те, що заявник є учасником бойових дій, а тому звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

До заяви долучено в 2-х екземплярах копію: акту обстеження системи теплопоспоживання, посвідчення УБД та заяви для учасників.

Вивчивши надану заяву про перегляд заочного рішення, суд приходить до наступних висновків.

Так, положеннями ст.284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до вимог ст. 285 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення повинна бути подана у письмовій формі.

У заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено: 1) найменування суду, який ухвалив заочне рішення; 2) ім`я (найменування) відповідача або його представника, які подають заяву, їх місце проживання чи місцезнаходження, номер засобів зв`язку; 3) обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; 4) посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача; 5) клопотання про перегляд заочного рішення; 6) перелік доданих до заяви матеріалів.

Заява про перегляд заочного рішення підписується особою, яка її подає.

До заяви про перегляд заочного рішення додаються її копії за кількістю учасників справи та копії всіх доданих до неї матеріалів. До заяви про перегляд заочного рішення, поданої представником відповідача, додається довіреність або інший документ, який підтверджує його повноваження.

До заяви про перегляд заочного рішення додається: документ про сплату судового збору, докази, на які посилається заявник.

До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст. 185 ЦПК України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 175, 177 цього Кодексу та чи належить позовну заяву розглядати за правилами цивільного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Судом встановлено, що до заяви про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 06.09.2022 у справі № 336/10306/21 не долучено доказів справи судового збору.

Звертаючись з заявою, ОСОБА_1 зазначив, що він є учасником бойових дій, а тому звільнений від сплати судового збору на підставі п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

В обґрунтування вказаного надав копію відповідного посвідчення.

Проте, суд не погоджується з вказаною думкою виходячи з наступного.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 зроблено висновок, що «відповідно до п.13 ч.1 ст.5 Закону № 3674-VI учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Разом з тим, зазначена норма має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору. Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Отже, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону № 3551-XII»

У постанові Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 285/3858/17 (провадження № 61-34722св18) зроблено висновок, що «відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час постановлення ухвали суду про усунення недоліків апеляційної скарги) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються: учасники бойових дій, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав. Верховний Суд зазначає, що зазначена пільга щодо сплати судового збору поширюється на учасників бойових дій, які звертаються до суду як позивачі за захистом своїх порушених прав».

Відповідно до правового висновку, викладеного в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 травня 2020 року у справі № 9901/70/20, п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору осіб, які мають, зокрема статус ветеранів війни - учасників бойових дій, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав.

Тобто, встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Подібні висновки зроблено у постановах Великої Палати Верховного Суду: від 09 жовтня 2019 року у справі № 9901/311/19 , від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17.

Системний аналіз наведених норм закону з урахуванням правових висновків Верховного Суду свідчить про те, що у кожному випадку суди мають враховувати предмет та підстави позову, перевіряти, чи стосується така справа захисту прав особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до неї особи).

З урахуванням змісту позовної заяви суд приходить до висновку про те, що при зверненні з вказаним позовом до суду до позивача не застосовуються положення п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», а тому він не є особою, звільненою від сплати судового збору у даному випадку.

Висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 січня 2024 року у справі №295/13441/19.

Так, відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2024 становить 2920 гривень.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлена ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви про перегляд заочного рішення становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду документ, який підтверджує сплату судового збору в сумі 605,60 гривень.

Судовий збір має бути сплачений на наступні реквізити: Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Шевчен./22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37941997, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача: UA0008515, Код класифікації доходів бюджету 2030101, Призначення платежу: заява про перегляд заочного рішення № …. Від……. За позовом …..

Суд звертає увагу, що невірно оформлене платіжне доручення є підставою для повернення заяви у зв`язку з несплатою судового збору належним чином.

Також, у заяві ОСОБА_1 зазначив, що про існування рішення йому стало відомо у «лютому», а отримав його тільки «11.03.2024». Проте, жодного доказу вищевказаного суду надано не було.

Доказами, у контексті статті 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Доказами у цивільному процесі можуть бути: письмові, речові та електронні докази; висновки експертів; показання свідків.

Згідно ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

В обґрунтування вищевказаного особою, що подала заяву про перегляд заочного рішення не було надано жодного доказу того, що про спірне рішення йому стало відомо лише 11.03.2024..

Також, заявником в порушення ч.7 ст.285 ЦПК України, не надано доказів, на які він посилається, а саме стосовно обставин по справі.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 185 ЦПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків шляхом надання необхідних доказів.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 185, 260 ЦПК, суддя,-

ПОСТАНОВИЛА:

Подану ОСОБА_1 заяву про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 06.09.2022 у цивільній справі №336/10306/21 за позовом Концерну «Міські теплові мережі» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого опалення та постачання гарячої води - залишити без руху.

Надати заявнику строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення зазначених недоліків заяви.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.С. Звєздова