Провадження № 2/522/2304/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Федчишеної Т. Ю.,

за участі секретаря судового засідання - Глущенко Т. О.,

представника ОСОБА_1 - адвоката Стаценка В. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Обслуговуючого кооперативу «Граф» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, трьох відсотків річних та інфляційних втрат, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року до Приморського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява Обслуговуючого кооперативу «Граф» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, трьох відсотків річних та інфляційних втрат.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 21 листопада 2022 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи проводити у порядку спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 17 січня 2023 року о 15:30.

Судове засідання, призначене на 17.01.2022 не відбулося, учасники справи не з`явилися.

Судове засідання, призначене на 17.02.2023 не відбулося через оголошення у м. Одесі сигналу повітряної тривоги у зв`язку із загрозою ракетного обстрілу міста.

У судове засідання, призначене на 17.03.2023 о 13:00 з`явився представник відповідача - адвокат Стаценко В. М., представник позивача у судове засідання не з`явився.

У судове засідання 26.04.2023 учасники справи не з`явилися.

29.06.2023 у судовому засіданні були присутні представник позивача Дудкевич В. В та представник відповідача Стаценко В. М .

У судове засідання, призначене на 07.09.2023 о 16:00 з`явився представник відповідача Стаценко В. М. , представник позивача не з`явився, подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із його зайнятістю при розгляді іншої справи, зазначив, що документи на підтвердження поважності причин неприбуття в судове засідання будуть надані додатково. Судове засідання відкладено на 31.10.2023 о 14:00.

У судове засідання 31.10.2023 з`явився представник відповідача Стаценко В. М. , представник позивача не з`явився, подав клопотання про відкладення розгляду справи. Також подав клопотання про приєднання нових доказів до матеріалів справи.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 31.10.2023, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, у задоволенні клопотання позивача про відкладення розгляду справи відмовлено. Оголошено перерву до 14.12.2023 о 11:00.

У судове засідання, призначене на 14 грудня 2023 року представник позивача не з`явився, про розгляд справи позивач був повідомлений належним чином шляхом направлення судової повістки на електронну пошту представника позивача ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначену ним у позовній заяві як засіб комунікації із судом.

Відповідно до довідки секретаря судових засідань Глущенко Т. О. , судова повістка на 14.12.2023 була доставлена на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 01.11.2023.

У судове засідання, призначене на 15.02.2024 о 14:00 представник позивача не з`явився, про розгляд справи позивач був повідомлений належним чином шляхом направлення судових повісток на електронні адреси представників позивача ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 , зазначені у позовній заяві та у поданих процесуальних документах як засіб комунікації із судом.

Відповідно до довідок секретаря судових засідань Глущенко Т. О., судові повістки на 15.02.2024 були доставлені на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 18.12.2023.

У постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 Верховний Суд зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Отже, судом виконано обов`язок щодо повідомлення позивача про розгляд справи, що узгоджується з висновками, викладеними Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 761/877/20 (провадження № 61-11706св21) та від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19.

У судовому засіданні представник відповідача - - адвокат Стаценко В. М. просив позовну заяву ОК «Граф» залишити без розгляду з підстав, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки належним чином повідомлений позивач вчергове у судове засідання не з`явився, заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача не подав, що свідчить про втрату ним інтересу до справи. Указував, що така поведінка позивача впливає на права відповідача, який для захисту своїх прав забезпечує явку у судові засідання представника та несе у зв`язку з цим додаткові витрати.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Статтею 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Аналіз зазначених норм права вказує на те, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Право особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді справи.

Диспозитивність цивільного судочинства передбачає можливість учасників справи розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зокрема право позивача у односторонньому порядку відмовитися від судового захисту заявленої ним вимоги.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України в редакції Закону № 3200-IX від 29.06.2023). Вказана норма закону введена в дію 18.10.2023.

Так, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце підготовчого чи судового засідання; повторної неявки позивача до суду, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 43 та ч. 1 ст. 44 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод всі судові процедури повинні бути справедливими.

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Як слідує з матеріалів справи, 14.12.2023 представник позивача у судове засідання не з`явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином.

У судове засідання, призначене на 15.02.2024 о 14:00 представник позивача, який був про розгляд справи повідомлений належним чином, повторно не з`явився.

Позивач не подавав заяви про розгляд справи за його відсутності та не повідомив про причини неявки. Жодних доказів про неможливість прибуття до суду позивача матеріали справи не містять. Відтак суд позбавлений підстав здійснити розгляд справи за відсутності позивача без подання ним заяви про розгляд справи без його участі.

При цьому, будучи належним чином повідомленим та не з`явившись двічі поспіль у судове засідання, позивач очевидно та поза всяким розумним сумнівом діяв на власний розсуд та за своєї розсудливості і обачливості мав передбачати наслідки таких процесуальних дій.

Зважаючи на те, що судом вжито усіх необхідних заходів для надання позивачу достатніх можливостей для викладення своєї позиції у судових засіданнях з метою дотримання принципу змагальності процесу та забезпечення права на публічне слухання справи у розумні строки, враховуючи процесуальні права інших учасників справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Суд роз`яснює, що відповідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Обслуговуючого кооперативу «Граф» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, трьох відсотків річних та інфляційних втрат - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Тетяна ФЕДЧИШЕНА