Справа № 303/9139/21
Провадження № 2/303/313/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд у складі:

головуючого судді Монич В.О.

за участю секретаря Добош О.Ю.

розглянувши в загальному порядку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанни Федорівни, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання незаконною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії,-

ВСТАНОВИВ:

19 листопада 2021 року ОСОБА_1 звернулася до Мукачівського міськрайонного суду з вищевказаним позовом до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанни Федорівни, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання незаконною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона є спадкоємицею за законом після смерті її рідної сестри ОСОБА_4 ,яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть НОМЕР_1 від 13.06.2017 року та яка на день смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 який належав спадкодавцю на праві приватної власності. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, у зв`язку з чим Позивач, як спадкоємець другої черги(рідна сестра), за відсутності спадкоємців першої черги, 08.08.2017 року звернулась до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанни Федорівни із заявою про прийняття спадщини за наслідками подання якої 08.08.2017 року було заведено спадкову справу № 14/2017(номер у Спадковому реєстрі - 61051286, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 48685268 від 08.08.2017 року.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.10.2021 року, винесеною приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанною Федорівною відмовлено спадкоємцю ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на цілий (1/1 частку) житловий будинок за номером АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 належить 2/3(дві третіх) частки у спадщині, у тому числі з урахуванням 1/3(однієї третьої) частки у спадщині, від якої відмовився рідний брат спадкодавця, ОСОБА_5 , на її користь.

За змістом оспорюваної Постанови, відмова у видачі Позивачу свідоцтва про право на спадщину за законом на вказаний цілий(1/1 частку) житловий будинок мотивована тим, що наявний інший спадкоємець ОСОБА_3 (надалі по тексту - Третя особа), яка є племінницею померлої ОСОБА_4 , і батько якої - рідний брат спадкодавця, ОСОБА_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та яка 05.12.2017 року звернулася до Відповідача із заявою про прийняття спадщини, після смерті тітки.

У зв`язку із зазначеним, на переконання Відповідача, Третя особа також є спадкоємцем другої черги, згідно зі статтею 1266 ЦК України,

Позивач вважає, що вказана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії є незаконної та підлягає скасуванню.

Ухвалою судді Мукачівського міськрайонного суду від 29 листопада 2021 року провадження по справі відкрито та призначено до підготовчого судового засідання.

Відповідач по справі приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанна Федорівна 22 грудня 2021 року подала до суду відзив на позовну заяву - заперечення проти позову в якому зазначила що у її провадженні знаходиться спадкова справи № 14/2017 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , заведена 08 серпня 2017 року. Спадкоємців першої черги після смерті ОСОБА_4 немає. Спадкоємцями за законом другої черги після смерті останньої є її рідна сестра, ОСОБА_1 , яка спадщину прийняла, рідний брат, ОСОБА_7 , який від прийняття спадщини відмовився на користь ОСОБА_1 , та племінниця, ОСОБА_3 , батько якої рідний брат спадкодавця ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 яка спадщину прийняла. Рідна сестра спадкодавця ОСОБА_1 , як спадкоємець другої черги за законом після смерті ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернулась з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на все спадкове майно (1/1 частку), що складається з цілого житлового будинку з належними до нього надвірними будівлями та спорудами, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У видачі свідоцтва про право на спадщину на все спадкове майно (1/1 частку) їй відмовлено, у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 є спадкоємцем другої черги за законом на 2/3 (дві третіх) частки спадкового майна, у тому числі з урахуванням 1/3 частки, від якої відмовився рідний брат спадкодавця, ОСОБА_7 на її користь. Спадкоємцем другої черги за законом в 1/3 частці, є рідна племінниця спадкодавця, ОСОБА_3 , згідно зі статтею 1266 Цивільного кодексу України, батько якої ОСОБА_6 (рідний брат спадкодавця ОСОБА_4 ), помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка спадщину прийняла подавши заяву у встановлений законом строк для прийняття спадщини.

У випадку, коли на час відкриття спадщини батьки спадкоємців за правом представлення є живими, то право представлення не діє. У цьому випадку внуки (правнуки), племінники, племінниці, прадід, прабаба, двоюрідні брати та сестри спадкують, як спадкоємці п`ятої черги.

Отже, ОСОБА_3 , рідна племінниця спадкодавця, ОСОБА_4 , є спадкоємцем другої черги за правом представлення згідно частини третьої статті 1266 ЦК України, та спадкує ту частку спадщини, яка належала б за законом її батькові (братові спадкодавця), якби він був живим на час відкриття спадщини після смерті своєї рідної сестри. Якби на час відкриття спадщини її батько був живим, вона спадкувала б на загальних підставах, як спадкоємець п`ятої черги. Виходячи з вищенаведеного відповідач просила відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1

17 січня 2022 року Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , інтереси якої представляє ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанни Федорівни, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання незаконною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії, зупинено та доручено компетентному суду Російської Федерації виконати окремі процесуальні дії, а саме, вручити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 копію позовної заяви з приєднаними до неї документами, допитати ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

18 липня 2022 року ухвалою Мукачівського міськрайонного суду відновлено провадження та призначено до розгляду.

07 листопада позовну заяву ОСОБА_1 інтереси якої представляє ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанни Федорівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання незаконною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії залишино без розгляду.

13 лютого 2023 року постановою Закарпатського апеляційного суду ухвалу Мукачівського міськрайонного суду від 07 листопада 2022 року - скасовано та направлено цивільну справу на продовження розгляду справи.

06 квітня 2023 року ухвалою Мукачівського міськрайонного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 інтереси якої представляє ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанни Федорівни, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання незаконною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії зупинено за клопотання позивача та представника позивача ОСОБА_8 - ОСОБА_2 доручити компетентному суду Російської Федерації виконати окремі процесуальні дії, а саме, вручити третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 копію позовної заяви з приєднаними до неї документами, допитати ОСОБА_3 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

05 жовтня 2023 року, Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду відновлено провадження у зв`язку з невиконанням ухвали суду від 06.04.2023 року, оскільки у зв`язку із порушенням Російською Федерацією цілей та принципів статуту ООН, Гельсінського Заключного Акта, Паризької Хартії для Нової Європи та ряду інших документів ОБСЄ, у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти суверенітету та територіальної цілісності України, Міністерство закордонних справи України 24.02.2022 нотифікувало МЗС РФ про прийняте Україною рішення розірвати дипломатичні відносини з Росією, що були встановлені Протоколом про встановлення дипломатичних відносин між Україною та Російською Федерацією від 14.02.1992. Відтак діяльність дипломатичних представництв України в Росії та Росії в Україні, а також будь-яке дипломатичне спілкування припинені відповідно до Віденської Конвенції про дипломатичні зносини 1961 року.

Отже подальше застосування відповідного алгоритму з отримання згоди Російської Федерації на відмову від судового імунітету, а також подача будь-яких судових документів до російської сторони дипломатичними каналами не є можливим з огляду на розірвання дипломатичних відносин та евакуацію всіх співробітників дипломатичних та консульських установ України через повномасштабну агресію Російської Федерації проти України.

З огляду на вищенаведене, на період збройного конфлікту у відносинах з державою-агресором унеможливлено застосування міжнародних договорів України з питань правового співробітництва у цивільних справах, у тому числі у зв`язку із припиненням поштового сполучення. Отже, приймаючи до уваги вищенаведене, враховуючи неможливість виконання судового доручення про вручення третій особі судових документів про відкриття провадження у справі № 303/9139/21 дипломатичними каналами, допитати в якості третьої особи, суд дійшов висновку про повідомлення третю особу про дату, час і місце розгляду цивільної справи шляхом оголошення на офіційному вебсайті судової влади України.

Позивач ОСОБА_1 , надіслала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності.Позовні вимоги просила задоволити.

Представник позивача ОСОБА_9 надіслав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності,просив задоволити позовні вимоги позивача в повному обсязі.

Від приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі М.Ф. надійшла заява про розгляд справи у її відсутності. Проти позову заперечує в повному обсязі. Просить відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог посилаючись на відзив який додала до матеріалів справи.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, приходить до наступних висновків.

За загальним правилом, встановленим ст.1258 Цивільного кодексу України, право на спадкування за законом спадкоємці одержують почергово: кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування в разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

За законом після відкриття спадщини спадкоємці мають право змінювати за взаємною згодою (договором) встановлену черговість спадкування. Такий договір має бути нотаріально посвідчений. Він не може порушувати прав спадкоємця, який не бере в ньому участі, а також спадкоємця, що має право на обов`язкову частку. Зміна черговості спадкування може здійснюватися не лише добровільно, але й за рішенням суду.

Статтями 12611265 ЦК визначено п`ять черг спадкоємців за законом.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про нотаріат», нотаріат в Україні це система органів і посадових осіб, на які покладено обов`язок посвідчувати права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняти інші нотаріальні дії, передбачені цим Законом, з метою завдання їм юридичної вірогідності. Вчинення нотаріальних дій в Україні покладається на нотаріусів, які працюють в державних нотаріальних конторах, державних нотаріальних архівах (державні нотаріуси) або займаються приватною нотаріальною діяльністю (приватні нотаріуси).

Завданнями нотаріату є забезпечення захисту та охорони власності, прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, сприяння зміцненню законності та правопорядку, попередження правопорушень.

Нотаріус посвідчує безспірні права та безспірні факти, у наявності яких він може упевнитися безпосередньо або на підставі відповідних документів, а також вчиняє інші дії, спрямовані на юридичне підтвердження та закріплення цивільних прав, щоб запобігти їх можливому порушенню в майбутньому.

Відповідно до ст. 55 та ст. 124 Конституції України, кожна особа має право на судовий захист своїх прав та законних інтересів, причому юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Виходячи зі змісту частини 2 ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди тощо.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Оскарження нотаріальної дії можливе, якщо особа вважає, що така дія була вчинена неправомірно. Оскарження ж відмови у такому вчиненні матиме місце у разі, якщо особа вважає, що нотаріус неправомірно відмовив у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до ст. 50 ЗУ «Про нотаріат», нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти. Таким чином, може відбуватися оскарженнянотаріальної дії, відмови у вчиненні нотаріальної дії або ж нотаріального акта.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 13.06.2017 року.

Позивач 08.08.2017 року звернулась до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанни Федорівни із заявою про прийняття спадщини за наслідками подання якої 08.08.2017 року було заведено спадкову справу № 14/2017 № 61051286, що підтверджується Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 48685268 від 08.08.2017 року, копія якого додається.

Постановою у вчиненні нотаріальної дії від 26.10.2021 року, винесеною приватним нотаріусом Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанною Федорівною, якою відмовлено спадкоємцю ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на цілий (1/1 частку) житловий будинок за номером АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 належить 2/3(дві третіх) частки у спадщині, у тому числі з урахуванням 1/3(однієї третьої) частки у спадщині, від якої відмовився рідний брат спадкодавця, ОСОБА_5 , на її користь(копія постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

Частиною 1 статті 49 Закону України «Про нотаріат» визначено, що нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо:

1) вчинення такої дії суперечить законодавству України;

2) не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії;

3) дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії;

4) є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства;

5) з проханням про вчинення нотаріальної дії звернулась особа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень;

6) правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності;

7) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення;

8) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов`язані з її вчиненням;

8-1) особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії щодо відчуження належного їй майна, внесена до Єдиного реєстру боржників.

З оскаржуваної постанови вбачається, що підставою для її винесення стала та обставина, що Спадкоємиця другої черги за законом в 1/3 частці, є рідна племінниця спадкодавця, ОСОБА_3 , батько якої ОСОБА_6 рідний брат спадкодавця ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка спадщину прийняла подавши заяву у встановлений законом строк для прийняття спадщини.

Позивач в обгрунтування позовних вимог щодо підстав для скасування постанови, послаляся на те, що вона є спадкоємицею за законом після смерті її рідної сестри ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 і яка на день смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 який належав спадкодавцю на праві приватної власності. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, у зв`язку з чим Позивач, є спадкоємець другої черги (рідна сестра), за відсутності спадкоємців першої черги.

Суд звертає увагу позивача на те, що за змістом статей 15 і 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до частини другої статті 16 цього Кодексу способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна право відношення, припинення право відношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Отже, кожна особа має право в порядку, встановленому процесуальним законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи, інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, що визначений законом або договором, а якщо закон або договір ефективного способу захисту не визначають - суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Стаття 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права. Частіше за все спосіб захисту порушеного права прямо визначається спеціальним законом і регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

У справі Європейський суд з прав людини «Белеш та інші проти Чеської Республіки» вказав, що право на справедливий судовий розгляд, що гарантується статтею 6 § 1Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав та обов`язків.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний спосіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Якщо право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав або інтересів, а не тих, за захистом яких позивач звернувся до суду, суд визнає обраний позивачем спосіб захисту неналежним і відмовляє у позові (пункт 69 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 331/6927/16-ц, провадження № 14-651цс18).

Згідно з частиною першою статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Виходячи з вищенаведеного судом не прийнято до уваги твердження позивача, що вона є спадкоємицею за законом після смерті її рідної сестри ОСОБА_4 , за відсутності спадкоємців першої черги, оскільки наявний інший спадкоємець ОСОБА_3 - третя особа, яка є племінницею померлої ОСОБА_4 , і батько якої - рідний брат спадкодавця, ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та яка, 05.12.2017 року звернулася до Відповідача із заявою про прийняття спадщини, після смерті тітки.

Таким чином вказана Постанова ніяк не порушує права позивача, а також, не суперечить положенням чинного законодавства України.

Інших доказів того, що оскаржуваною постановою нотаріуса, якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право власності на спадщину, після смерті її рідної сестри ОСОБА_4 , порушено права позивача , суду не надано, а тому суд не вбачає підстав для висновку, що діями приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області були обмежені будь-які права чи свободи позивача.

Оскільки відповідно до ст.1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

У другу чергу право на спадкування за законом мають, зокрема, рідні сестри спадкодавця (ст.1262 ЦК України).

У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. ст. 3,4,11-13, 19, 263, 265 , 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , інтереси якої представляє ОСОБА_2 до приватного нотаріуса Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Садварі Маріанни Федорівни, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання незаконною та скасування постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії,- відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

Головуючий Володимир МОНИЧ