№ 489/928/24
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
У Х В А Л А
(про залишення заяви без руху)
20.03.2024 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним (треті особи: ОСОБА_3 та Єрмолівська сільська рада),
15.03.2024 року до Баштанського районного суду Миколаївської області з Ленінського районного суду м. Миколаєва за підсудністю надійшли матеріали за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.
Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
При цьому позивачка заявила вимогу немайнового характеру про визнання заповіту недійсним.
При цьому, відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Тобто, в даному випаду за вимоги про визнання заповіту недійсним ставка судового збору має становити 1211,20 грн.
При цьому до позовної заяви не додані документи про сплату судового збору у вказаному розмірі, натомість позивачка надала клопотання про відстрочення їй сплати судового збору до ухвалення рішення по справі, оскільки вона малозабезпеченою особою та перебуває у скрутному матеріальному становищі.
За загальним правилом при зверненні до суду з відповідним позовом позивач має сплатити судовий в порядку та розмірах, визначених законом. Звільнення позивача від сплати судового збору можливе у виключних випадках. При цьому звільнення позивача лише у зв`язку з тим, що він відноситься до певної категорії населення (пенсіонерів, малозабезпечених сімей, багатодітних сімей тощо) є безпідставним, оскільки конкретні категорії позивачів, які безумовно звільняються від сплати судового збору визначаються виключно Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.
Вказана норма передбачає можливість відстрочення сплати судового збору члена малозабезпеченої сім`ї (п.п. г п.2 ч.1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір»), але таке звільнення вирішується відповідною ухвалою, яка відповідно до ст. 263 ЦПК України має бути обґрунтованою.
При цьому, основною підставою для звільнення сторони від сплати судового збору є її незадовільний майновий стан, який об`єктивно перешкоджає стороні сплатити визначений законом розмір судового збору, інших (ніж незадовільний майновий стан особи) підстав для звільнення від сплати судових витрат законодавством не визначено.
Крім того відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року №0940/2276/18 Законом України «Про судовий збір» визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним. З аналізу ж статті 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.
При цьому при вирішенні заявленого клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд враховує, що для визначення майнового стану для відстрочення спати судового збору відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» мають бути надані відповідні докази про весь річний дохід позивача за весь попередній календарний рік, проте позивачка долучила до клопотання лише відомості про отриману нею пенсію за період з травня по жовтень 2023 року, тобто не за весь попередній календарний рік. Крім того позивачка не надала відомості про свої доходи з реєстру фізичних осіб-платників податків за весь 2023 року, а також відомостей з відповідних державних реєстрів про наявність чи відсутність у неї майнових прав на нерухоме майно.
Комплекс вказаних обставин не дає судді достатніх підстав для задоволення клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору, що зобов`язує суддю відмовити позивачці в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.
У зв`язку з цим, позивачка має сплатити за позовну вимогу про визнання заповіту недійсним судовий збір за вказаними вище реквізитами за ставками, визначеними пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в сумі 1211,20 грн.
Докази сплати судового збору позивачка має надати суду у визначений в ухвалі про залишення позову без руху строк.
Крім того відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.
Отже учасником справи може бути тільки фізична або юридична особа.
В супереч цьому позивачка в якості третьої особи заявила Єрмолівську сільську раду Баштанського району Миколаївської області без вказівки на ідентифікаційний код такої юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.
Крім того вбачається, що у зв`язку з набранням чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-ІХ та об`єднанням відповідних територіальних громад Єрмолівська сільська рада Баштанського району Миколаївської області як юридична особа була припинена у 2021 році.
За таких обставин, подана позовна заява за своєю формою та змістом не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.
У зв`язку з цим, позивач має усунути описані вище недоліки позовної заяви, привівши її зміст у відповідність до вимог ст. 175, 177 ЦПК України та надати документи про сплату судового збору за вказаними реквізитами Баштанського районного суду Миколаївської області.
За таких обставин відповідно до вимог ч.1 ст.185 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без руху.
На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 185, 260 ЦПК України, суддя
П О С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним - залишити без руху.
Надати позивачу десятиденний строк для виправлення вказаних в описовій частині ухвали недоліків, який відраховується з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позову без руху.
Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною і повернута. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Суддя