Справа № 615/397/18
Провадження № 2-п/615/1/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Токмакової А.П.,

секретаря судового засідання Клименко Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Валки Харківської області заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Гончарова Дмитра Юрійовича про перегляд заочного рішення Валківського районного суду Харківської області від 20.07.2018 у цивільній справі №615/397/18,

за участі представника відповідача ОСОБА_2 ,

встановив:

Заочним рішенням Валківського районного суду Харківської області від 20.07.2018 у справі №615/397/18 стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» суму заборгованості за кредитним договором №б/н від 11.06.2008 в розмірі 116990 грн. та судовий збір 1762 грн.

21.08.2018 рішення набрало законної сили та звернуто до виконання.

19.12.2023 представник відповідача адвокат Гончаров Д.Ю. звернувся до суду із заявою, в якій просить переглянути заочне рішення та призначити судовий розгляд в загальному порядку.

В обґрунтування заявлених вимог вказав, що 13.12.2023 з ресурсу «Дія» ОСОБА_1 випадково дізналася, що Валківським районним судом Харківської області ухвалено заочне рішення у справі №615/397/18 за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» про стягнення з неї заборгованості за кредитним договором №б/н від 11.06.2008 в розмірі 116 990 грн.

На думку представника, відповідач не знала про розгляд справи, оскільки не була належним чином повідомлена про його час та місце, так як не отримувала ні копію позовної заяви з додатками, ні судову повістку. До цього часу копію заочного рішення ОСОБА_1 не отримала.

Наполягає, що матеріали справи містять неправдиві відомості про ніби то укладення відповідачем кредитного договору №б/н від 11.06.2008, відповідно до якого отримала кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом.

Зі змісту заяви представника, відповідач не погоджується із розміром суми заьборгованості, заперечує сам факт укладання кредитного договору з ПАТ КБ «Приватбанк» та підписання заяви про приєднання до кредитного договору №б/н від 11.06.2008, як особисто, так і через електронні пристрої. Тому спірний договір, на його погляд, не породжує для відповідача жодних правових наслідків, в зв`язку з чим суд без правової підстави задовольнив позов та передчасно стягнув з відповідача заборгованість за цим кредитним договором, не пересвідчившись, що ОСОБА_1 не підписувала договір з ПАТ КБ «Приватбанк», в анкеті від 11.06.2008 у графі «підпис» замість підпису написано «Маслова», так само й засвідчено справжність копії її паспорту та податкового номеру. Водночас, в копії паспорту відповідача, її підпис інший, тобто виконаний не нею.

Наданий позивачем розрахунок кредитної заборгованості, на думку представника відповідача, не є безспірним доказом існування між сторонами договірних відносин та розміру боргу, оскільки позивачем не доведено укладання кредитного договору.

Вважає наявними підстави для поновлення пропущеного строку та перегляду заочного рішення від 20.07.2018 з метою встановлення істини під час розгляду справи в загальному порядку, що буде відповідати діючому ЦК та ЦПК, а також судовій практиці Верховного Суду.

29.02.2024 представник позивача ОСОБА_3 надала відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в якому просить відмовити в її задоволенні.

Аналізуючи зміст заяви, звертає увагу, що в ній не зазначені процесуальні обставини для скасування заочного рішення (поважність причин неявки відповідача в судове засідання та неповідомлення їх суду) та матеріальні обставини для його скасування (посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення).

Посилаючись на матеріали справи, вважає, що відповідач була належним чином повідомлена, від неї не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду цієї справи. Відповідач не скористалася правами та обов`язками, встановленими ст.43,44 ЦПК, від неї не надходило жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду справи по суті.

Окрім того, судом враховано відсутність поважних причин неявки відповідача, відсутність клопотання про розгляд справи за її відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи, тому правомірно проведено заочний розгляд справи та ухвалено судове рішення, яке є законним, справедливим та обґрунтованим.

З урахуванням ч.1 ст.288 ЦПК вважає, що для скасування заочного рішення потрібно не тільки поважність причин неявки відповідача, але й поважність причин неповідомлення суду про неможливість з`явитись в судове засідання. Відповідач не подавала ні клопотань, ні заперечень та не просила відкласти розгляд справи за поважністю причини не прибуття на призначені дати судового розгляду.

Щодо матеріальних підстав для скасування заочного рішення, відповідач повинна вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Наголошує, що не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи. Враховуючи вимоги ст.43 ЦПК, на думку представника позивача, відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав вимоги заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на викладені в ній обставини. Наполягає, що зі слів відповідача, вона не була належним чином повідомлена про судовий розгляд, дізналась про рішення суду із «Дії». Оскільки відповідач заперечує укладення кредитного договору, надана позивачем його копія не містять її підписів, вважає необхідним подивитись оригінал кредитного договору, що потребує проведення судового засідання. Одночасно, представник повідомив, що відповідач сплатила позивачу узгоджену суму заборгованості, на підтвердження чого просив оглянути в судовому засіданні довідку про відсутність за нею заборгованості перед позивачем.

Представник позивача в судове засідання не з`явилася, що згідно ч.1 ст.287 ЦПК не перешкоджає розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Заслухавши представника відповідача, проаналізувавши доводи представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи №615/397/18, суд дійшов висновку, що заява задоволенню не підлягає.

Ст.284 ЦПК передбачає, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, 26.03.2018 ПАТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

За інформацією відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в Харківській області, витребуваними судом в порядку ч.6 ст.187 ЦПК, станом на 05.05.2018 відповідач зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Слід відзначити, що із наданої позивачем копії паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Первомайським РВ УМВСУ в Харківській області 10.04.1997, місце реєстрації відповідача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Шахти Ростовської області, станом на 11.06.2008, тобто на день укладення кредитного договору, значилось за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 16.05.2018 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, передбаченого ст.274-279 ЦПК.

17.05.2018 копії ухвали та позовну заяву з доданими до неї документами направлено відповідачу у відповідності до вимог ст.190,272 ЦПК рекомендованим повідомленням за зареєстрованим місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Вручено особисто відповідачу 26.05.2018, про що свідчить підпис на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення.

Представник відповідача в судовому засіданні підтвердив, що ОСОБА_1 дійсно отримала кореспонденцію, але не придала їй значення.

За ч.1 ст.131 ЦПК, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Враховуючи, що відповідачем не надано відзив на позовну заяву у встановлені строки, судом ухвалено заочне рішення від 20.07.2018, яке направлено в порядку ст.272 ЦПК рекомендованим повідомленням за адресою: АДРЕСА_1 , однак відправлення вже повернуто до суду з інших причин, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового підправлення, про що свідчить довідка Укрпошти.

Згідно доданої до заяви про перегляд заочного рішення копії паспорту громадянина України серії НОМЕР_2 , який відповідач отримала 08.10.2010 в Нововодолазькому РВ МВСУ в Харківській області, реєстрація місця її проживання з 20.06.2012 дійсно значиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Із витягу з Реєстру територіальної громади, лише 24.08.2023 відповідач зареєструвала місце проживання за адресою: АДРЕСА_3 .

Таким чином, суд вважає, що при розгляді цивільної справи судом дотриманні усі вимоги щодо належного повідомлення відповідача про дату, час і місце розгляду цивільної справи.

Згідно ч.1 ст.288 ЦПК заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В поданій до суду заяві про перегляд заочного рішення суду відсутні посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи, що не наведено її представником і під час судового розгляду.

Доводи заяви про перегляд заочного рішення суду спростовуються доказами, що містяться в матеріалах цивільної справи №615/397/18, які досліджувались в судовому засіданні.

З огляду на викладене, суд вважає, що представником відповідача не наведено обставини та докази в їх обґрунтування, які б мали істотне значення для вирішення справи. Наведені ним доводи фактично зводяться до переоцінки досліджених в судовому засіданні доказів та незгодою заявника з висновками суду по їх оцінці.

Крім того, суд відзначає, що представником відповідача пропущено строки, визначені ст.284 ЦПК, для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення, при цьому клопотання про їх поновлення не заявлено.

Керуючись ст.259-261 ЦПК України, на підставі викладеного суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Гончарова Дмитра Юрійовича про перегляд заочного рішення Валківського районного суду Харківської області від 20.07.2018 у цивільній справі №615/397/18 залишити без задоволення.

Роз`яснити, що рішення Валківського районного суду Харківської області від 20.07.2018 у цивільній справі №615/397/18 може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України, при цьому строк на апеляційне оскарження починає відраховуватися з дати постановлення цієї ухвали.

Суддя А.П. Токмакова