У Х В А Л А

"25" березня 2024 р.

м. Київ

справа № 755/3466/24

провадження № 2/755/3057/24

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., розглянувши заявупредставника позивача ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, подану в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28 лютого 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння, та встановлено порядок розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без виклику/повідомлення сторін.

21.03.2024 року представником позивача ОСОБА_1 до суду подано уточнену позовну заяву, яка згідно її змісту доповнена суб`єктним складом сторін та збільшено кількість позовних вимог.

Вивчивши клопотання, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 43 Цивільного процесуального кодексу України,учасники справи зобов`язані виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. (ч. 1, 3 ст. 44 Цивільного процесуального кодексу України)

Відповідно до положення ч. 2, 3 статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов - це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Водночас, процесуальним законом не передбачено право позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.д.

В разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань), суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета спору або підстав позову.

Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Тобто, збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір заявлених вимог.

Разом з тим, збільшенням розміру позовних вимог є збільшення позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві, тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових чи нових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві, в тому числі шляхом доповнення немайнової вимоги майновою.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19.

Як убачається зі змісту первинної позовної заяви, позивач просить суд витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_3 на користь позивача нерухоме майно: гаражний бокс № НОМЕР_1 , розташований у Кооперативі по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Лівобережний-1» за адресою: АДРЕСА_1 .

Як убачається зі змісту заяви уточненої позовної заяви, яка по суті є заявою про збільшення позовних вимог, позивач просить суд окрім вже заявленої вимоги про витребування майна з чужого незаконного володіння, визнати протиправним і скасувати Наказ Головного управління житлового забезпечення про передачу у приватну власність ОСОБА_4 гаражного боксу № НОМЕР_1 , розташованого в ГБК «Лівобережний-1», площею 18,4 кв.м., по АДРЕСА_1 , та позивач просить визнати недійсним свідоцтво про право власності від 07.12.2009 року, видане Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про належність на праві власності ОСОБА_4 гаражного боксу № НОМЕР_1 , розташованого в ГБК «Лівобережний-1», площею 18,4 кв.м., по АДРЕСА_1 . При цьому позивачем доповнено позовну заяву відповідачами Департаментом будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА), ОСОБА_4 .

Таким чином, позивачем в заяві про збільшення позовних вимог фактично змінено предмет, підстави позову та суб`єктний склад позову, доповнивши майнову вимогу новими вимогами немайнового характеру про визнання протиправними, скасування та визнання недійсним правовстановлюючих документів на нерухоме майно, належне відповідачу, - що є фактичним пред`явленням позивачем нового позову, доповненого новими підставами, предметом та суб`єктним складом сторін спірних правовідносин.

Керуючись ст.ст. 116, 117, 277, 279 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог, подану в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння ,- повернути суб`єкту звернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган