УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 березня 2024 року м.Мукачево
Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області в складі
головуючої судді Гутій О.В.
за участю секретаря судових засідань Зарева А.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Мукачево цивільну справу за заявою Акціонерного товариства "Універсал Банк", заінтересована особа: Мукачівська територіальна громада в особі Мукачівської міської ради району про визнання спадщини відумерлою,-
В провадженні Мукачівського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за заявою Акціонерного товариства "Універсал Банк", заінтересована особа: Мукачівська територіальна громада в особі Мукачівської міської ради району про визнання спадщини відумерлою.
Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 01.01.2024 року відкрито провадження у справі.
В судові засіданні, призначені на 13 годину 15 хвилин 12 березня 2024 року та 14 годину 00 хвилин - 25 березня 2024 року, представник заявник не з`явився, хоч про час та місце розгляду справи повідомлявся на адресу зазначену заявником у заяві як адресу для листування, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.
16.01.2024 року від представника Мукачівської територіальної громади в особі Мукачівської міської ради на адресу суду надійшов відзив, в якому в задоволенні заяви просила відмовити.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1ст. 44 ЦПК України).
Законом передбачено баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.
Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.
Згідно з ч.1 та ч. 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
Згідно з частиною 3 ст.293 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.
Відповідно до ч. ст. 337 ЦПК України справа про визнання спадщини відумерлою розглядається судом з обов`язковою участю заявника та з обов`язковим повідомленням усіх заінтересованих осіб.
Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з випадку неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Згідно з ч.5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду у випадку, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Матеріалами справи встановлено, що в судові засіданні, призначені на 13 годину 15 хвилин 12 березня 2024 року та 14 годину 00 хвилин - 25 березня 2024 року, представник заявник не з`явився, хоч про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином на електронну адресу, зазначену представником поданій заяві, що підтверджується наявними в матеріалах справи електронними підтвердженнями про направлення судової повістки на електронну адресу представника, зазначену ним в позовній заяві (а.с.88, 92).
Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.
Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого представника заявника і у випадку повторної неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.
Враховуючи повторну неявку представника заявника в судове засідання, а також неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, на підставі п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України заяву слід залишити без розгляду.
Керуючись п.3 ч.1 ст. 257, 260, 293, 337 ЦПК України, суд,
п о с т а н о в и в :
Заяву Акціонерного товариства "Універсал Банк", заінтересована особа: Мукачівська територіальна громада в особі Мукачівської міської ради району про визнання спадщини відумерлою залишити без розгляду.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала суду виготовлена 25.03.2024 року.

Головуюча О.В.Гутій