справа № 367/6550/23
провадження № 22-ц/824/7844/2024
головуючий у суді І інстанції Чіркова Г.Є.
УХВАЛА

25 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого судді Писаної Т.О.,

суддів Приходька К.П., Журби С.О.

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 8 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Автомагістраль» про стягнення грошових коштів невиплачених при звільненні,

В С Т А Н О В И Л А:

рішенням Вишгородського районного суду Київської області від8 січня 2024 року провадження в частині позовних вимог про стягнення заборгованості по заробітній платі та компенсації за невикористані дні відпустки закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із указаними рішеннями ОСОБА_1 29 січня 2024 року звернувся до суду із апеляційною скаргою.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 лютого 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від8 січня 2024 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 лютого 2024 року справу призначено до розгляду.

До Київського апеляційного суду надійшов відзив представника Приватного підприємства «Автомагістраль» - Корзаченка Володимира Миколайовича, в якому вказується, на те, що позивачем не сплачено судового збору за вимогу про стягнення середнього заробітку.

У відповідності до ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 8 лютого 2022 року у справі №755/12623/19 середній заробіток за статтею 117 КЗпП України за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку і спрямований на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій) та є своєрідною санкцією для роботодавця за винні дії щодо порушення трудових прав найманого працівника. Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

На вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні відповідно до статті 117 КЗпП України пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону № 3674-VI, не поширюється.

Враховуючи те, що апеляційним судом після відкриття апеляційного провадження встановлено те, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від8 січня 2024 року подано без додержання вимог ст.356 ЦПК України, то суд апеляційної інстанції вважає за необхідне залишити її без руху.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 % ставки, яка підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», у редакції на час подання позову,ставка судового збору при поданні фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру складала 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

У зв`язку з цим апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з встановленням апелянту строку для усунення недоліку - сплати судового збору в розмірі 1610,40 грн (1073,60*1,5).

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами:

отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101;

Код за ;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

МФО банку 899998;

Рахунок отримувача UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Враховуючи викладене, представнику скаржника необхідно надати документи, що підтверджують сплату суми судового збору.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 8 січня 2024 року залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба