Справа №705/6122/23
2/705/811/24 РІШЕННЯ
22 березня 2024 року м.Умань
Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Єщенко О.І., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без виклику сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , поданим представником позивача адвокатом Коропом Сергієм Валентиновичем, до КСП «Родниківка», третя особа: Друга уманська державна нотаріальна контора, про скасування обтяження (заборони) з майна,
В обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід ОСОБА_1 ОСОБА_2 . Позивач ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем за заповітом, звернувся до приватного нотаріуса Волошенюк Л.О. із заявою про прийняття спадщини, яка залишилася після смерті діда. Інші спадкоємці відсутні. Приватним нотаріусом Волошенюк Л.О. 07.10.2022 заведено спадкову справу № 48/2022 після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач належним чином реалізувати свої спадкові права не зміг та отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, оскільки нотаріус повідомила, що на майно ОСОБА_2 накладено обтяження у вигляді заборони, яке зареєстровано 29.05.2007 за № 5028608 Уманською районною державною нотаріальною конторою. Підставою обтяження є повідомлення б/н, Учхоз с. Родниківка.
Відповідно до даних Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів Уманською районною державною нотаріальною конторою 29.05.2007 за № 5028608 зареєстровано обтяження, об`єкт обтяження: невизначене майно, будинок; підстава обтяження: повідомлення б/н Учхоз с. Родниківка; власником об`єкту обтяження є ОСОБА_2 .
Відповідно до довідки № 173 від 30.10.2023, виданої головою КСП «Родниківка», яке є правонаступником всіх прав та обов`язків ДП «Родниківка», ДП НДГ «Родниківка», Радгоспу «Родниківка», ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 працював в Учхозі с. Родниківка на посаді тракториста з 20.10.1972 по 12.05.1994. Будь-яка заборгованість чи заборона по підприємству в останнього відсутні.
Через наявність обтяження, а саме заборони на майно спадкодавця, нотаріус не має можливості видати позивачу свідоцтво про право власності в порядку спадкування за заповітом.
Ухвалою судді від 15.12.2023 у справі відкрите спрощене позовне провадження, а також роз`яснено відповідачу його право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі.
Про проведення розгляду справи у спрощеному позовному провадженні позивач та відповідач повідомлені належним чином. Заперечення проти такого розгляду справи від сторін судом у встановлений строк не отримано.
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Від голови КСП «Родниківка» С.Войченка надійшла до суду заява від 24.01.2024, в якій він просив проводити розгляд справи без участі відповідача КСП «Родниківка», вказав, що заперечень стосовно позовних вимог не мають, просять задовольнити позовні вимоги.
Третьою особою Другою уманською державною нотаріальною конторою отримано копію ухвали про відкриття провадження та копію позовної заяви з додатками 20.12.2023. Будь-яких пояснень стосовно позову та відзиву представником третьої особи не надано.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову з таких підстав.
Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 23.09.2022 Уманським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у с. Родниківка Уманського району Черкаської області.
Згідно із заповітом від 03.02.2016 ОСОБА_2 все належне йому майно, де б воно не знаходилося і з чого б воно не складалося, взагалі все те, що буде належати на день його смерті і на що він за законом матиме право, заповів у власність своєму онукові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Відповідно до даних Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів Уманською районною державною нотаріальною конторою 29.05.2007 за № 5028608, зареєстровано обтяження, об`єкт обтяження: невизначене майно, будинок; підстава обтяження: повідомлення б/н Учхоз с. Родниківка; власником об`єкту обтяження є ОСОБА_2 .
Відповідно до довідки № 173 від 30.10.2023, виданої головою КСП «Родниківка», яке є правонаступником всіх прав та обов`язків ДП «Родниківка», ДП НДГ «Родниківка», Радгоспу «Родниківка», ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 працював в Учхозі с. Родниківка на посаді тракториста з 20.10.1972 по 12.05.1994. Будь-яка заборгованість чи заборона по підприємству в останнього відсутні.
Відповідно до ст.ст. 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до частини 1 статті 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).
Частиною 1 ст. 1297 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина 3 статті 1296 ЦК України).
У спадкоємця, який у встановленому законом порядку прийняв спадщину, права володіння та користування спадковим майном виникають з часу відкриття спадщини. Такий спадкоємець може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном відповідно до глави 29 ЦК України, зокрема і шляхом звільнення спадкового майна з-під арешту (постанова Верховного Суду України від 23.01.2013).
Арешт перешкоджає позивачу, як спадкоємцю (власнику) в процедурі оформлення спадкових прав.
Пунктами 1, 2 Постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» роз`яснено, що у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.
Право власності належить до основоположних прав людини. Захист зазначеного права гарантовано ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Як передбачено цією міжнародно-правовою нормою, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном і ніхто не може бути позбавлений власного майна інакше як в інтересах суспільства й на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Відповідно до практики ЄСПЛ втручання в це право повинне мати законні підстави й мету, а також бути пропорційним публічному інтересу.
Особи, котрі зазнають порушення права мирного володіння майном, як і інших визначених Конвенцією прав, відповідно до ст. 13 Міжнародного правового акту повинні бути забезпечені можливістю ефективного засобу юридичного захисту в національному органі.
Відповідно до ст. 41 Конституції України та ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Статтею 391 ЦК України передбачене право власника вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст. 16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів може бути припинення дії, яка порушує права.
Також згідно з п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про визнання права на таке майно, про витребування майна із чужого незаконного володіння, про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном, не пов`язаних із позбавленням володіння, про встановлення сервітуту, виключення майна з-під арешту, визнання правочину недійсним (незалежно від заявленої вимоги про застосування наслідків недійсності правочину) тощо.
Процедура реєстрації у Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна регламентувалася Положенням про Єдиний реєстр заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 09.06.1999 № 31/5, зареєстрованим в Мінюсті України 10.06.1999 № 364/3657 (зі змінами).
Відповідно до п. 2.1 Положення підставами для внесення до Реєстру заборон відомостей про накладення (зняття) заборони та арештів на об`єкти нерухомого майна є накладення (зняття) державною нотаріальною конторою або приватним нотаріусом - реєстратором заборони відчуження на об`єкти нерухомого майна.
Із 01.01.2013 відповідно до ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п. 6 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1127, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) визначено, що офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса.
Згідно зі ст. 74 Закону України «Про нотаріат», одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, а також припинення чи розірвання договору довічного утримання, звернень органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини, нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна.
Згідно з п.п. 5.1 п. 5 гл. 15 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 за № 296/5, нотаріус, який накладав заборону, знімає заборону відчуження майна при одержанні повідомлення: кредитора про погашення позики; про припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки); про припинення договору іпотеки у зв`язку з набуттям іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, після припинення договору іпотеки у зв`язку з відчуженням іпотекодержателем предмета іпотеки; про припинення, розірвання, визнання недійсним договору ренти, довічного утримання (догляду), спадкового договору; органів опіки та піклування про усунення обставин, що обумовили накладення заборони відчуження майна дитини; про скасування рішення суду про оголошення фізичної особи померлою або закінчення п`ятирічного строку з часу відкриття спадщини на майно особи, оголошеної померлою; про смерть другого з подружжя, що склали спільний заповіт; про скасування рішення суду про позбавлення батьків дитини батьківських прав або відібрання дитини без позбавлення батьківських прав; про смерть відчужувача за спадковим договором або про смерть другого з подружжя, що уклали спадковий договір; про відчуження майна, переданого під виплату ренти; за рішенням суду; в інших випадках, передбачених законом.
Суд відзначає, що на даний час нотаріус, як реєстратор, не має визначених законодавством підстав для зняття обтяжень за заявою спадкоємців, тобто вони позбавлені можливості реалізувати свої права власника нерухомого майна в інший, крім судового захисту, спосіб.
Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити, оскільки позивач має право на прийняття спадщини, до складу якої входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, а обтяження майна порушує та обмежує право позивача на вступ у спадщину, тому такі обтяження слід припинити.
Керуючись ст.ст. 12, 81, 223, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд
Позов задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене до Черкаського апеляційного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручена у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Позивач: ОСОБА_1 ; АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .
Суддя О.І.Єщенко