У Х В А Л А

"25" березня 2024 р.

м. Київ

справа № 755/3466/24

провадження № 2/755/3057/24

суддя Дніпровського районного суду м. Києва Галаган В.І., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом/повідомленням сторін, про витребування додаткових доказів, подані в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 28 лютого 2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння, та встановлено порядок розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без виклику/повідомлення сторін.

01.03.2024 року представником позивача до суду подано письмове клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, вказуючи на те, що досліджуваний спір має для позивача велике значення, та спір може потребувати подальшого заявлення клопотань.

21.03.2024 року представником позивача до суду подано письмове клопотання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом/повідомленням сторінвказуючи на те, що позивачем відзив на позовну заяву відповідача не отримано, а позивачем подано уточнену позовну заяву, тому представник вважає, що це є підставою для заявлення клопотання про зміну порядку розгляду справи.

21.03.2024 року представником позивача до суду подано письмове клопотання про витребування від Департаменту будівництва та житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 2009 року належним чином засвідчену копію Наказу Головного управління житлового забезпечення про передачу у приватну власність ОСОБА_4 гаражного боксу № НОМЕР_1 , розташованого в ГБК «Лівобережний-1», площею 18,4 кв.м., по АДРЕСА_1 , та витребувати свідоцтво про право власності від 07.12.2009 року, видане Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про належність на праві власності ОСОБА_4 гаражного боксу № НОМЕР_1 , розташованого в ГБК «Лівобережний-1», площею 18,4 кв.м., по АДРЕСА_1 .

Письмовий відзив на позовну заяву відповідачем не подано, клопотань про зміну порядку розгляду справи відповідачем не заявлено.

Вивчивши матеріали поданих клопотань, суд дійшов наступного.

Відповідно до ч. 7 ст. 279 Цивільного процесуального кодексу України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Однак, представником позивача ОСОБА_1 порушено ч. 7 ст. 279 ЦПК України та подано до суду клопотання про зміну порядку розгляду справи не під час звернення з позовом до суду та за відсутності письмового відзиву на позовну заяву.

Разом з тим, щодо суті поданих клопотань суд вважає необхідним зазначити наступне.

Згідно ч. 2, 4, 6 ст. 19 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розглядумалозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 4 статті 274 Цивільного процесуального кодексу України, в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищуєдвісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. (ч. 2 ст. 274 ЦПК України)

Як убачається із змісту ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 28 лютого 2024року судом при визначенні порядку розгляду справи ураховано предмет її розгляду, який не належить до переліку справ, що підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження ( ч. 4 ст. 274 ЦПК України), ураховано ціну позову (69 001,00 грн.), яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, належність справи до категорії незначної складності, тому дану справу за правилами статей 19, 274, 279 ЦПК України доцільно розглянути у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення/виклику сторін, роз`яснивши учасникам судового розгляду їх процесуальні права, відповідно до статті 274 ЦПК України.

ЄСПЛ неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Так, у рішенні від 25 квітня 2002 року ЄСПЛ визнав явно необґрунтованим і тому неприйнятним звернення у справі «ВарелаАссаліно проти Португалії» («VarelaAssalino v. Portugal», заява № 64336/01) щодо гарантій публічного судового розгляду. Заявник просив розглянути його справу в судовому засіданні, однак характер спору не вимагав проведення публічного розгляду. Фактичні обставини справи вже були встановлені, а скарги стосувалися питань права, а саме тлумачення норм Цивільного кодексу.

ЄСПЛ вказав на те, що відмову у проведенні публічного розгляду не можна вважати необґрунтованою, оскільки під час провадження у справі не виникло ніяких питань, які не можна було вирішити шляхом дослідження письмових доказів.

У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Зрештою, згідно практики Верховного Суду, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволенняклопотання позивача про зміну порядку розгляду справи, оскільки вищезазначений спір віднесено до категорії малозначних справ, справ незначної складності, для яких пріоритетним є швидке їх вирішення, та позивачем у клопотанні про зміну порядку розгляду справи не зазначено об`єктивних підстав, необхідних для зміни встановленого судом порядку розгляду справи.

При цьому судом ураховано, що матеріали справи не містять заперечень з боку відповідача проти розгляду справи у порядку спрощеного провадження без повідомлення/виклику сторін.

Крім того, слід зазначити, що порядок розгляду справи у спрощеному позовному провадженні без виклику/повідомлення сторін не є порушенням процесуальних прав учасників справи щодо реалізації ними захисту процесуальних прав та дотримання принципу диспозитивності, оскільки судом відповідно до закону надано можливість учасникам справи надати письмові заяви по суті позову та письмові докази на підтвердження заявлених фактів.

Відповідно до положення ч. 4 ст. 83 Цивільного процесуального кодексу України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Таким чином, суд визнає необґрунтованим клопотання представникапозивача про витребування доказів, зокрема, свідоцтва про право власності від 07.12.2009 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про належність на праві власності ОСОБА_4 гаражного боксу № НОМЕР_1 , розташованого в ГБК «Лівобережний-1», площею 18,4 кв.м., по АДРЕСА_1 , оскільки витребувана копія Свідоцтва наявна в матеріалах справи, з якими представник мав можливість ознайомитися.

При цьому представником позивача не обґрунтовано витребування копії Наказу Головного управління житлового забезпечення про передачу у приватну власність ОСОБА_4 гаражного боксу № НОМЕР_1 , розташованого в ГБК «Лівобережний-1», площею 18,4 кв.м., по АДРЕСА_1 , в той час як такий наказ не є предметом спору, та представником не зазначено, які фактичні дані може містити заявлений Наказ, що можуть мати істотне значення в межах розгляду справи про витребування майна з чужого незаконного володіння, за наявності в матеріалах справи всіх реєстраційних справ щодо обох гаражних боксів, які належать позивачу та відповідачу.

Керуючись ст.ст. 19, 83, 274, 277 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження з викликом/повідомленням сторін, про витребування додаткових доказів, подані в межах цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння,-залишити без задоволення.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет: http://dn.ki.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Галаган