ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1830/24 Справа № 183/2523/23 Суддя у 1-й інстанції - Сорока О.В. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючої - Городничої В.С.,

суддів: Петешенкової М.Ю., Лопатіної М.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Панасенко С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції у м.Дніпрі апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 жовтня 2023 року у цивільнй справі за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» до ОСОБА_1 , про стягнення вартості не облікованого (донарахованого) обсягу природного газу та вартості робіт по експертизі лічильника,

В С Т А Н О В И Л А:

У лютому 2023 року АТ «ОГС «Харківгаз» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу та вартості робіт по експертизі лічильника (а.с. 2-11), в обґрунтування якого посилалось на те, що АТ «ОГС «Харківгаз» виконує функції розподілу природного газу.

Між АТ «ОГС «Харківгаз» та ОСОБА_1 укладено Типовий договір розподілу природного газу, який затверджений Постановою від 30 вересня 2015 року №2498 Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Цей договір є договором приєднання, що укладається з урахуванням вимог статей 633, 634, 641 та 642 Цивільного Кодексу України на невизначений строк.

Відтак, ОСОБА_1 є споживачем послуг з розподілу природного газу, які надаються АТ «Харківгаз» з відкритим абонентським рахунком № НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_1 .

08 грудня 2021 року за адресою споживача представниками АТ «Харківгаз» виявлено порушення, визначене пп. 3 п. 1 гл. 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу), про що складено Акт про порушення №КН 002453 з причини ознак порушення конструкції лічильника, а саме у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника, який складено в присутності споживача, нею підписано. Один екземпляр акту надано споживачу. Вказаний лічильник газу демонтовано та направлено на експертизу.

Згідно з актом експертизи лічильника газу №1889 від 16.12.2021 року встановлено, що скло відлікового механізму від`єднується, наявне механічне пошкодження корпусу відлікового механізму, механічне пошкодження коліс відлікового механізму, висновок комісії несанкціоноване втручання в роботу лічильника газу, що призводить до викривлення даних обліку газу, газовий лічильник визнано непридатним до застосування.

За результатами експертизи була видана довідка про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/99181 від 16.12.2021 р., видана ДП «Укрметртестстандарт», якою підтверджено виявлені експертизою обставини та на підставі них визнано ЗВТ непридатним.

25 січня 2022 року відбулося засідання комісії з розгляду актів про порушення та проведення перерахунку донарахувань або зміни режиму нарахування обсягів природного газу, у разі виявлення порушень вимог кодексу газорозподільних систем, комісією було розглянуто Акт про порушення від 08 грудня 2021 року №КН 002453.

За результатами розгляду комісією акту про порушення від 08.12.2021 р. №КН 002453, прийнято рішення про задоволення вказаного акту, та проведення донарахування ОСОБА_1 необлікованого об`єму природного газу за період з 23.09.2021 року по 08.12.2021 року.

Донарахований необлікований об`єм природного газу позивачем, розраховано за граничними об`ємами споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача за період з 23.09.2021 року по 08.12.2021 року, що відображено в акті розрахунку:

- за період з 23.09.2021 року по 08.12.2021 року витрата газу за граничними об`ємами склала 2 087,65 м3 при цьому за вказаний період на особовому рахунку споживача відображена витрата природного газу в обсязі 585,91 м3;

- донарахований обсяг визначений за граничними нормами споживання обчислюється, як різниця між розрахунковим обсягом та обсягом відображеним на особовому рахунку споживача 2 087,65 м3 - 585,91 м3 = 1 501,74 м3.

При проведені розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу за граничними об`ємами споживання враховано наступні параметри: опалювальна площа домоволодіння 82,9 м2, норма споживання газу на опалення 11,3 м3, протягом опалювального періоду та 11 м3 * 30% протягом між опалювального періоду, норма споживання газу, газова плита та водонагрівач, на одну особу 23,6 м3.

При цьому вартість природного газу визначається за цінами закупівлі природного газу Оператором ГРМ протягом цього періоду, що передбачено п. 1 гл. 3 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем та складає 58 150,50 грн.

Крім того, споживачу було надано рахунки на оплату робіт, пов`язаних з проведенням експертизи, демонтажем, транспортуванням та монтажем, ремонтом, або встановленням нового лічильника газу на суму 5 565,26 грн, але вартість цих робіт на момент звернення АТ «Харківгаз» до суду сплачена не була.

На підставі викладеного, позивач просив суд стягнути вартість необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу в сумі 58 150,50 грн та вартість робіт по експертизі лічильника в сумі 5 565,26 грн.

Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 жовтня 2023 року у задоволенні позовних вимог АТ «ОГС «Харківгаз» до ОСОБА_1 , про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу та вартості робіт по експертизі лічильника, відмовлено в повному обсязі (а.с. 83-89).

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, АТ «ОГС «Харківгаз» подало апеляційну скаргу (а.с. 91-99, 121-129), посилаючись на неповне з`ясування обставин справи, які мають значення для справи, на порушення норм процесуального та невірне застосування матеріального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

ОСОБА_1 скористалась своїм правом та подала до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін (а.с. 159-168).

Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін з наступних підстав.

Стаття 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інших обставин, які мають значення для вирішення спору.

Докази мають бути належними, допустимими, достовірними.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (ст. ст. 76, 77, 78, 79 ЦПК України).

Згідно з вимогами ч. 6 ст. 81 ЦПК України, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що 03.04.2016 року між АТ «Харківгаз» та ОСОБА_1 було укладено Типовий договір розподілу природного газу, шляхом підписання останньою заяви-приєднання. Своїм підписом у заяві-приєднання відповідач підтвердила, що ознайомилась з умовами Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року №2498, на офіційному сайті НКРЕКП, сайті оператора ГРМ в мережі Інтернет за адресою: http://kh.104.ua та в друкованому виданні, що публікується в межах території ліцензованої діяльності «ТРИБУНА трудящих» у номері від 31.12.2015 року, і приєднується до умов договору (а.с. 12).

Відповідно до акту про порушення №КН 002453 від 08.12.2021року встановлено, що працівниками АТ «Харківгаз» за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено перевірку стану газового лічильника, в ході якої виявлено порушення, визначене пп. 3 п. 1 гл. 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу), що виражено у порушенні конструкції лічильника, у тому числі справності лічильного механізму або порушень у роботі лічильника.

Зазначений акт підписано відповідачем, що свідчить про її обізнаність та визнання наявності вказаного порушення (а.с. 13-14).

Того ж дня вказаний лічильник газу демонтовано та направлено на експертизу до Метрологічного Центру АТ «Харківгаз», за адресою: м. Харків, вул. Безлюдівська, 1-а, замість якого, в присутності споживача газу встановлено інший газовий лічильник (а.с. 15).

Крім того, 08.12.2021 року, представником оператора ГРМ «Харківгаз» висловлено сумнів у правильності роботи вищезазначеного лічильника з причини наявності ознак порушень конструкції лічильника, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника, у зв`язку із чим складено акт №КН 002453 про виявлені порушення від 08.12.2021 року. Цей акт є підставою для відшкодування збитків (а.с. 16).

За результатами експертизи лічильника газу 16 грудня 2021 року інженером з метрології ОСОБА_2 , інженером з метрології ОСОБА_3 , представником відділу економічної безпеки Чуйко О.В., представником АО «Правовий альянс», що здійснює правове супроводження діяльності АТ «Харківгаз» Величко С.І. та представником ДП «Укрметртестстандарт» постановлено акт №1889, згідно якого лічильник газу, що належить споживачу ОСОБА_1 визнано непридатним до застосування (а.с. 20) та видано довідку про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/99181 від 16 грудня 2021 року (а.с. 21).

25 січня 2022 року на засіданні комісії з розгляду актів про порушення Чугуївського відділення АТ «Харківгаз» прийнято рішення, яким задоволено акт про порушення №КН 002453 від 08.12.2021 року та ухвалено здійснити перерахунок об`єму необлікованого природного газу (а.с. 17-18).

Відповідно акту-розрахунку від 25 січня 2022 року обсяг необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу за 23.09.2021 року по 08.12.2021 року, склав 1 501,74 м3, вартість якого за цінами закупівлі АТ «Харківгаз» склала 58 150,50 грн (а.с. 19).

Крім того, позивачем проведено розрахунок вартості робіт, пов`язаних з проведенням експертизи, демонтажем та монтажем лічильника газу, згідно якого загальна вартість послуг та матеріалів здійснених та використаних під час експертизи, з урахуванням ПДВ склала 5 565,26 гривень, з яких:

- експертизи лічильника природного газу 3 616,67 грн;

- заміна лічильника газу без виконання зварювальних робіт в існуючий газопровід 367,00 грн;

- пломбування газового лічильника 15,83 грн;

- пуск газу у трубопроводи (у стояк) 221,67 грн;

- послуги автотранспорту 408,10 грн;

- пломба 1,80 грн;

- дріт пломбувальний (мононитка) 0,60 грн;

- сейф пакет 6,05 грн (а.с. 22).

Позивачем вживалися заходи досудового врегулювання спору, а саме на адресу відповідача 28 січня 2022 року було направлено досудове повідомлення з вимогою виконати свої зобов`язання за рішенням засідання комісії Товариства належним чином та перерахувати на рахунок товариства суму заборгованості протягом 10 календарних днів з дня отримання даного повідомлення, але відповідна вимога відповідачем була проігнорована, у зв`язку з чим позивач був змушений звернутись до суду (а.с. 25).

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог АТ «ОГС «Харківгаз» суд першої інстанції виходив з їх недоведеності.

Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Між АТ «ОГС «Харківгаз» та ОСОБА_1 виникли правовідносини, пов`язані з наданням послуг з розподілу природного газу, які врегульовані статтею 714 ЦК України.

Договір розподілу природного газу між Оператором ГРМ та споживачем укладається шляхом підписання заяви-приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу, що відповідає Типовому договору розподілу природного газу, розміщеному на офіційному вебсайті Регулятора та Оператора ГРМ та/або в друкованих виданнях, що публікуються на території його ліцензованої діяльності з розподілу газу, і не потребує двостороннього підписання сторонами письмової форми договору (відповідно пункту 4 глави 3 розділу 6 Кодексу ГРМ).

Фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір розподілу природного газу, зокрема повернення підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка Оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу (відповідно пункту 7 глави 3 розділу 6 Кодексу ГРМ).

Відповідно до ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).

Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги (ч. 2 ст. 633 ЦК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. Типовий договір розподілу є публічним договором приєднання і не потребує двостороннього підписання договору, складеного у формі єдиного документа.

Підтвердженням здійснення приєднання споживача до умов публічного договору на постачання природного газу є заява-приєднання відповідача до договору розподілу природного газу від 01.04.2016 року та відкриття особового рахунку НОМЕР_1 на її ім`я.

За змістом статей 526, 626-631 ЦК України договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Отже, правовідносини між сторонами врегульовані шляхом укладання типового договору з розподілу природного газу побутовим споживачам природного газу.

Згідно з п. 2.3 типового договору розподілу природного газу, при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися Законом України "Про ринок природного газу" та Кодексом газорозподільних систем.

Згідно з пунктом 3 частини 2, частини 3 статті 13 Закону України «Про ринок природного газу» споживач зобов`язаний, зокрема, не допускати несанкціонованого відбору природного газу.

У разі порушення або невиконання своїх обов`язків споживач несе відповідальність згідно із законом.

Суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Правопорушеннями на ринку природного газу зокрема є: несанкціонований відбір природного газу; використання приладів обліку природного газу, не повірених або не атестованих в установленому порядку; несанкціоноване втручання в роботу газової інфраструктури (частина 1, пункти 2, 5, 7 частини 2 статті 59 Закону «Про ринок природного газу»).

Відносини між суб`єктами ринку природного газу та оператором газорозподільних систем регулюються нормами Кодексу газорозподільних систем, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року №2494.

Кодексом ГРМ, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30 вересня 2015 року №2494, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 06 листопада 2015 року за №1379/27824, у пункті 4 глави 1 розділу I визначено, що несанкціонований відбір природного газу - відбір (споживання) природного газу з газорозподільної системи з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема цього Кодексу; несанкціоноване втручання в роботу газорозподільної системи - втручання в роботу газорозподільної системи, в тому числі шляхом несанкціонованого відновлення газоспоживання, несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або під`єднання несанкціонованого газопроводу, внаслідок чого порушується нормальний режим роботи ГРМ та/або здійснюється необліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу; несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку необліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Згідно з положеннями, визначеними пунктами 4-6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРМ, споживач відповідає за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр).

Для здійснення нарахування відповідачем позивачу необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, слід встановити несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 глави 8 розділу Х Кодексу періодична повірка (у тому числі, демонтаж, транспортування монтаж, технічне обслуговування та пов`язаний з такою повіркою ремонт) лічильників газу, які встановлені для розрахунків за спожитий природний газ побутовими споживачами (населенням) для їх побутових потреб, здійснюється за рахунок Оператора ГРМ незалежно від того, чи є він власником ЗВТ.

Для належної організації періодичної повірки лічильників газу по об`єктах побутових споживачів Оператор ГРМ повинен: 1) мати в наявності персоніфікований перелік всіх лічильників газу побутових споживачів, що знаходяться на ліцензованій території Оператора ГРМ; 2) забезпечити належний моніторинг термінів спливу міжповірочного інтервалу для складання графіка проведення періодичної повірки лічильників; 3) забезпечити періодичну повірку лічильника протягом міжповірочного інтервалу.

У разі якщо заходи з періодичної повірки лічильників, що встановлені на території та/або в приміщенні побутових споживачів, будуть здійснюватися одразу для всіх побутових споживачів багатоквартирного будинку (чи його під`їзду), Оператор ГРМ має завчасно вивісити відповідну об`яву в доступному для споживачів місці.

У разі пропущення терміну періодичної повірки лічильника газу з вини Оператора ГРМ об`єм спожитого природного газу по об`єкту побутового споживача за відповідний період визначається за фактичними даними лічильника газу, за яким пропущений термін повірки.

Пунктом 7 глави 9 розділу Х Кодексу передбачено, що уразі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чийого складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ(лічильникагазу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі ХІ цього Кодексу.

При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза у порядку, визначеному цим розділом. При виявленні ознак пошкодження ЗВТ (лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи або позачергової чи експертної повірки розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення не здійснюється.

Пунктом 8 глави 9 розділу Х Кодексу передбачено, що якщо за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки ЗВТ буде підтверджений факт несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, у всіх випадках витрати, пов`язані з демонтажем, транспортуванням, монтажем ЗВТ, та витрати, пов`язані з експертизою або позачерговою чи експертною повіркою ЗВТ, компенсуються за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ). При цьому якщо сам ЗВТ за результатами експертизи або позачергової чи експертної повірки буде визнаний таким, що непридатний до подальшої експлуатації та потребує ремонту, витрати, пов`язані з ремонтом ЗВТ або встановленням нового ЗВТ, мають бути компенсовані за рахунок споживача (сторони, відповідальної за збереження ЗВТ).

Пунктом 1 глави 10 розділу Х Кодексу передбачено, що якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави.

Пунктом 5 глави 10 розділу Х Кодексу передбачено, що під час проведення експертизи комісія проводить зовнішній огляд пакувального пакета (тари), в який було запаковано ЗВТ та/або пломбу.

Після зовнішнього огляду пакувального пакета (тари) комісією перевіряються: 1) відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним у протоколі; 2) цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознаки порушень, зазначених у протоколі; 3) цілісність заводського та повірочного тавра на ЗВТ; 4) цілісність лічильного механізму та корпусу ЗВТ; 5) цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка ЗВТ;6) наявність сторонніх предметів усередині ЗВТ; 7) відповідність маркування ЗВТ нормативно-технічній документації; 8) відповідність ЗВТ, програмного забезпечення та контрольної суми паспорту на ЗВТ та/або опису типу на цей тип ЗВТ; 9) відповідність втручань у роботу ЗВТ наявним актам перевірок та/або відомостям про повірку та ремонт ЗВТ тощо. огляду заносять до акта експертизи ЗВТ.

Пунктом 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу передбачено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з ГРМ (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, зокрема, належить несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу).

Пунктом 1 глави 3 розділу ХІ Кодексу передбачено, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого газопроводу або несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу розрахунок об`єму необлікованого природного газу здійснюється за граничними об`ємами споживання природного газу населенням (додаток 15 цього Кодексу) з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв споживача (фізичної особи) за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але, не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Відповідно до пунктів 1, 7, 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником Оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу.

На дату складання акта про порушення представник Оператора ГРМ забезпечує усунення виявленого порушення, про що в акті про порушення робиться відповідний запис. У разі неможливості усунути порушення на дату складання акта про порушення (відсутні відповідні засоби чи повноваження) представник Оператора ГРМ робить відповідний запис в акті про порушення та надалі забезпечує контроль за усуненням порушення, що підтверджується окремо складеним актом про усунення порушення.

Під час складання акта про порушення, акта про усунення порушення, акта про припинення/відновлення газопостачання тощо представниками Оператора ГРМ обов`язково фіксуються та зазначаються у вищезазначених актах показання лічильника газу (ЗВТ), за винятком випадків відмови у доступі до об`єкта споживача, де розташований лічильник газу (ЗВТ).

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення.

Пунктом 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРМ, визначено, що під несанкціонованим втручанням в роботу ЗВТ/лічильника газу розуміється, у тому числі, втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку обліковується з порушенням законодавства, та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ при задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 18.06.2019 року по справі №922/1573/18.

Разом з тим, наявні в матеріалах справи докази не свідчать про наявність викривлення даних обліку природного газу, яке є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу. В той час, як для доведення правомірності здійснених відповідачем донарахувань позивачу об`ємів природного газу необхідно довести наявність факту несанкціонованого втручання в роботу (лічильника газу) з боку відповідача.

Так, згідно пп. 37. п. 4 глави 1 Кодексу газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме:

1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку;

2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації);

3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу).

При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 24.10.2018 року по справі №914/2384/17.

Позивачем не було доведено наявність в діях ОСОБА_1 усіх складових цього правопорушення, наслідків (дії, що призвели до викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями відповідача).

Матеріали справи не свідчать про те, що ОСОБА_1 втручалась в конструкцію лічильника, а також доказів того, що механічні пошкодження корпусу лічильника та наявності пошкоджень цілісності відлікового механізму у вигляді від`єднання скла відлікового механізму призвели до викривлення даних обліку природного газу.

Відповідно до акту про порушення №КН 002453 від 08.12.2021року встановлено, що працівниками АТ «Харківгаз» за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено перевірку стану газового лічильника, в ході якої виявлено порушення, визначене пп. 3 п. 1 гл. 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, а саме: несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильника газу), що виражено у порушенні конструкції лічильника, у тому числі справності лічильного механізму або порушень у роботі лічильника.

Зі змісту п. 7 гл. 9 розділу Х Кодексу ГРС у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про: 1) пошкодження пломб; 2) пошкодження ЗВТ (лічильника газу); 3) наявність зміни параметрів параметризації обчислювача чи коректора об`єму газу; 4) непрацездатність комерційного ВОГ чи його складових та/або його (їх) невідповідність умовам експлуатації чи узгодженій проектній документації або умовам договору; 5) наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ; 6) наявність несанкціонованого газопроводу; 7) несанкціоноване підключення газових приладів, внаслідок чого перевищується діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу).

Працівниками відповідача в акті про порушення було зазначено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, що виражено у порушенні конструкції лічильника, у тому числі справності лічильного механізму або порушень у роботі лічильника.

Що стосується акта № 1889 експертизи лічильника газу, складеного 16 грудня 2021 року інженером з метрології ОСОБА_2 , інженером з метрології ОСОБА_3 , представником відділу економічної безпеки Чуйко О.В., представником АО «Правовий альянс», що здійснює правове супроводження діяльності АТ «Харківгаз» Величко С.І. та представником ДП «Укрметртестстандарт», згідно висновку якого встановлено втручання в газовий лічильник - колегія суддів зазначає наступне.

Порядок проведення експертизи лічильника газу передбачено спеціальним нормативним актом - Положенням про проведення експертизи лічильників газу, установлених у споживачів і призначених для обліку природного газу в побуті, затвердженого Наказом Міністерства палива та енергетики України 27.12.2005р. №619. зареєстроване в МЮУ 20.01.2006р. за №53/11927 (далі «Положення»).

Згідно п.3.3.3 «Положення» експертиза лічильника газу здійснюється в такій послідовності.

3.3.3.1.Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу.

Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акта експертизи лічильника газу наведено в додатку 3 (далі - акт експертизи).

3.3.3.2.Після зовнішнього огляду комісією перевіряються:

відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу;

цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу;

цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу;цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації.

3.3.3.3.Після виконання робіт, зазначених у п.п. 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 "Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення".

3.3.3.4.Результати огляду та позачергової повірки фіксуються в акті експертизи.

Згідно довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №39-1-3/99181 від 16 грудня 2021 року ДП «Укрметртестстандарт», за результатами повірки, встановлено, що засіб вимірювальної техніки лічильник газу мембрамний Gallus 2000 G4, зав. №U00332046 не відповідає вимогам п.п.6.4 Р50-071-98 «Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки», наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою, що можуть перешкоджати роботі лічильника або впливати на його функціонування. Отже, вказана довідка містить лише припущення щодо можливості впливу на облік газу.

Разом з тим, така повірка лічильника газу не проводилася, адже її результати в акті експертизи відсутні, а саме в графі «результати позачергової повірки» не зазначено жодних відомостей.

Скло відлікового механізму від`єднується, механічне пошкодження корпусу відлікового механізму та механічні пошкодження колес відлікового механізму, як зазначено в акті експертизи лічильника газу, не свідчить про викривлення даних обліку природного газу.

Належних та допустимих доказів на спросутвання вказаних обставини позивачем не надано.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що під час розгляду справи в суді першої інстанції та в суді апеляційної інстанції позивачем не заявлялось клопотання про призначення судової трасологічної експертизи.

Враховуючи те, що позивачем не було доведено факту некоректного обліку спожитого природного газу, а отже й факту несанкціонованого втручання відповідача у роботу лічильника, колегія суддів вважає, що у позивача не було правових підстав для прийняття рішення про задоволення акту про порушення та донарахування позивачу об`ємів необлікованого природного газу.

Посилання АТ «ОГС «Харківгаз» на те, що саме ОСОБА_1 як споживач природного газу несе відповідальність за збереження і цілісність вузла обліку природного газу, а також на відсутність заперечень зі сторони ОСОБА_1 в акті про порушення, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вказані доводи, встановлених судом обставин та висновків суду не спростовують.

Доводи апеляційної скарги представника позивача, що для перерахунку (донарахування) об`ємів природного газу достатньо самого факту непридатності приладу обліку, відхиляються апеляційним судом, оскільки для кваліфікації дій споживача, як несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку для здійснення розрахунку об`єму необлікованого природного газу згідно пункту 1 глави 3 розділу ХІ, пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС необхідна наявність відповідних наслідків - викривлення даних обліку природного газу, що по справі не встановлено і суду не доведено.

Натомість, всупереч наведених вимог позивачем не надано належних доказів, що підтверджують факт несанкціонованого втручання у роботу газового лічильника відповідача, а висновки про непридатність ЗВТ/лічильника газу з тих підстав, що наявні ознаки пошкодження корпусу лічильника та відлікового механізму можуть перешкоджати роботі лічильника або впливати на його функціонування, є безпідставними та ґрунтуються на припущеннях, що є неналежним способом доказування.

Таким чином, в ході розгляду справи позивачем не доведено вчинення відповідачем правопорушення на ринку природного газу щодо несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу (тобто знаходяться у причинно-наслідковому зв`язку), що є підставою для відмови у позові.

Доводи щодо не прийняття судом першої інстанції акту №1889 експертизи колегія суддів не бере до уваги, оскільки вони фактично зводяться до переоцінки вказаного доказу, однак оцінка доказів є прерогативою виключно суду, а переоцінка доказів учасниками справи чинним законодавством не передбачена.

Отже, вирішуючи спір суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані та підтверджуються письмовими доказами.

Доводи апеляційної скарги, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки такі доводи є безпідставними, не спростовують обґрунтованих висновків суду щодо відсутність підстав для задоволення позову, та зводяться до викладення обставин справи із наданням особистих коментарів, особистим тлумаченням норм матеріального права, що має за мету задоволення апеляційної скарги, а не спростування висновків суду першої інстанції.

Апелянт не скористався наданими йому правами, не обґрунтував свої доводи апеляційної скарги, не надав суду доказів на їх підтвердження, а згідно із ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках, а відповідно до ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана надати суду докази на підтвердження своїх вимог або заперечень.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Згідно з ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи, приведені в апеляційній скарзі зводяться до переоцінки доказів і незгоди з висновками суду 1 інстанції, яким у досить повному обсязі з`ясовані права та обов`язки сторін, обставини справи, доводи сторін перевірені і їм дана належна оцінка. Порушень норм матеріального та процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування чи зміни рішення не встановлено, тому апеляційний суд приходить до висновку, що рішення суду відповідає вимогам ст. 263, 264 ЦПК України, і його слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 375,382-383 ЦПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» залишити без задоволення.

Рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 31 жовтня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий: В.С. Городнича

Судді: М.Ю. Петешенкова

М.Ю. Лопатіна