Справа № 442/3638/23
Провадження № 2-о/442/8/2024
УХВАЛА

Іменем України

15 березня 2024 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої судді Павлів З.С.

присяжних: Фідик Р.В., Юрків А.П.,

з участю секретаря судових засідань Голяк В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дрогобич цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , з участю заінтересованої особи: органу опіки та піклування Дрогобицької міської ради, про визнання фізичної особи обмежено дієздатною та призначення піклувальника, -

встановив:

З 30.05.2023 в провадженні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області знаходиться вищевказана цивільна справа.

Так, 30.05.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання ОСОБА_2 недієздатною та призначення його її опікуном.

20.06.2023 на підставі ухвали суду у даній справі призначено судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам Львівської філії судово-психіатричних експертиз ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України» (м.Львів вул.Кульпарківська 95), провадження у справі зупинено.

29.01.2024 на адресу суду надійшов висновок експерта.

На підставі ухвали суду від 29.01.2024 провадження в справі відновлено, призначено розгляд справи на 16.02.2024.

01.03.2024, з урахуванням результатів проведеної експертизи, заявник подав до суду заяву про уточнення заявлених вимог, просить суд визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обмежено дієздатною та призначити його її піклувальником.

01.03.2024 судом, на підставі ст.49 ЦПК України судом прийнято до розгляду вищевказану заяву, проведено розгляд справи по суті, розгляд справи відкладено на 15.03.2024.

15.03.2024 заявником подано до суду заяву про залишення без розгляду заяви про уточнення заявлених вимог, заявлено клопотання про проведення додаткової судово-психіатричної експертизи.

Вивчивши матеріали вищевказаної заяви, суд дійшов наступного висновку:

У відповідності до ст..49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Верховний Суд у постанові від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21) дійшов висновку про те, що під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Таким чином, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Верховний Суд також звертає увагу, що у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19, зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог тощо. Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також зі змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

Верховний суд зазначає, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Аналогічний висновок зроблений в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 234/11607/20 (провадження № 61-15126св21).

Як вбачається п.5 ч.1 ст.257 ЦПК України суд може залишити позов без розгляду у випадку подання позивачем заяви про залишення без розгляду до початку розгляду справи по суті.

Зважаючи на те, що суд, з метою захисту прав перейшов до розгляду справи по суті, суд вважає, що в задоволенні заяви про залишення без розгляду заяви про уточнення заявлених вимог слід відмовити.

Щодо заявленого клопотання про проведення додаткової судово-психіатричної експертизи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У ч.1 ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту.

У Порядку проведення судово-психіатричної експертизи затв. наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08.05.2018 №865 визначено, що предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

За процесуальними ознаками: первинна додаткова - призначається для вирішення окремих питань, які не були поставлені при первинній експертизі, а також у разі неповноти або недостатньої якості первинної експертизи, і проведення її доручається експертам у тому самому або іншому складі.

Суду не представлено доказів неповноти чи неясності висновку експертизи. Представлений суду висновок експерта відповідає вимогам чинного законодавства та висвітлює психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що в задоволенні клопотання про призначення додаткової судово-психіатричної експертизи слід відмовити.

Керуючись ст..49, 113, 257 ЦПК України,

постановив:

В задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Шулак О.І. про залишення без розгляду відмовити.

В задовоенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Шулак О.І. про призначеня додаткової експертизи відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Павлів З.С.

Присяжні: Юрків А.П.

Фідик Р.В.