Ухвала

25 березня 2024 року

м. Київ

справа № 641/683/23

провадження № 61-15387св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Зайцева А. Ю. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., Тітова М.Ю.,

розглянув у попередньому судовому засіданні в порядку письмового провадження без повідомлення учасників цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Відокремлений підрозділ Четвертої харківської міської державної нотаріальної контори, Харківська міська рада, про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем

за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 рокуу складі колегії суддів: Пилипчук Н. П., Маміної О. В., Яцини В. Б.,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій, з урахуванням уточнень, просила встановити факт її проживання однією сім`єю з 1998 року до 13 травня 2022 року із спадкодавцем ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Комінтернівський районний суд м. Харкова рішенням від 19 червня 2023 року заяву задовольнив. Встановив факт проживання однією сім`єю ОСОБА_1 із ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком понад п`ять років, в період з 1998 року до 13 травня 2022 року, тобто по день його смерті.

Харківський апеляційний суд постановою від 04 жовтня 2023 року апеляційну скаргу Харківської міської ради задовольнив. Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 19 червня 2023 року скасував та ухвалив нове рішення, яким в задоволенні заяви відмовив.

У касаційній скарзі, поданій до Верховного Суду 26 жовтня 2023 року, ОСОБА_1 просить скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Ухвалою Верховного Суду від 16 січня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі та витребувано її матеріали із суду першої інстанції.

01 лютого 2024 року справа надійшла до Верховного Суду.

Частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, ураховуючи категорію та складність справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки правильного застосування судами норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, 252, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Відокремлений підрозділ Четвертої харківської міської державної нотаріальної контори, Харківська міська рада, про встановлення факту проживання однією сім`єю із спадкодавцем за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 04 жовтня 2023 року призначити до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії із п`яти суддів.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. Ю. Зайцев

Є. В. Коротенко

М. Ю. Тітов