У х в а л а

21 березня 2024 року

м. Київ

Справа № 705/2159/19

Провадження № 61-17168к21

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. - розглянув заяву ОСОБА_1 (далі - заявниця), яку вона сформувала у системі «Електронний суд» 20 березня 2024 року (вх. № 9743/0/220-24 від 21 березня 2024 року),

про відвід суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М. (далі - заява) від участі у розгляді справи за позовом заявниці до Приватного підприємства «Центр-Монтаж-Енерго» (далі - відповідач) про визнання незаконними та скасування наказів про зміну в організації виробництва і звільнення, поновлення на роботі, зміну формулювання наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, частини заробітної плати, відшкодування моральної шкоди та

в с т а н о в и в:

1. У серпні 2021 року заявниця звернулася до суду із заявою про забезпечення позову у зазначеній справі.

2. 13 серпня 2021 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області постановив ухвалу, згідно з якою заяву про забезпечення позову повернув заявниці.

3. 28 вересня 2021 року Черкаський апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою ухвалу суду першої інстанції скасував, матеріали за заявою про забезпечення позову направив для продовження розгляду.

4. 19 жовтня 2021 року відповідач подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Черкаського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року.

5. 10 грудня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу про відкриття касаційного провадження, а 27 січня 2022 року - про призначення справи до розгляду у складі колегії із п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

6. 2 лютого 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду прийняв постанову, згідно з якою відмовив у задоволенні клопотання заявниці про передання справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, постанову Черкаського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року скасував і залишив в силі ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 серпня 2021 року.

7. 5 березня 2024 року заявниця у системі «Електронний суд» сформувала заяву про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду. Обґрунтувала тим, що суд у вступній і резолютивній частинах цієї ухвали зазначив по батькові представника відповідача « ОСОБА_2 », тоді як правильно - « ОСОБА_3 ». Однак просила виправити таку описку лише у вступній частині вказаної ухвали.

8. 7 березня 2024 року на підставі службової записки судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Шиповича В. В. заступник керівника Апарату Верховного Суду - керівник секретаріату Касаційного цивільного суду Грицик О. Ф. видала розпорядження № 361/0/226-24, згідно з яким призначила повторний автоматизований розподіл судової справи № 705/2159/19 за касаційним провадженням № 61-17168к21 (заява про виправлення описки за вх. № 7636/0/220-24 від 5 березня 2024 року). Того ж дня згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями суддею-доповідачем у цій справі призначили суддю Гудиму Д. А. , а членами колегії суддів - Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М.

9. 12 березня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. постановив ухвалу про витребування з суду першої інстанції матеріалів справи щодо питання про забезпечення позову для розгляду заяви про виправлення описки.

10. 15 березня 2024 року заявниця в системі «Електронний суд» сформувала заяву (вх № 9081/0/220-24 від 18 березня 2024 року) про відвід суддів Верховного Суду Гудими Д. А., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.

11. 19 березня 2024 року Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу про визнання зазначеного відводу необґрунтованим.

12. 20 березня 2024 року заявниця в системі «Електронний суд» знову сформувала заяву (вх № 9743/0/220-24 від 21 березня 2024 року) про відвід суддів Верховного Суду Гудими Д. А., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. Мотивувала так:

- колегія суддів у складі Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М. «ухиляється від розгляду заяви» у строк, передбачений частиною сьомою статті 40 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), а саме невідкладно, «чим затягує розгляд справи та підтверджує упередженість складу суду»;

- на веб-порталі «Судова влада України» у розділі «Стан розгляду справ» відсутні будь-які відомості щодо передання справи іншому складу суду;

- «за вказівкою судді Д. Гудими позивачеві встановлюються перешкоди в доступі до правосуддя шляхом ознайомлення з рухом справи та матеріалами справи. Матеріали або взагалі не завантажуються до реєстраційних карток, або завантажують із порушенням Інструкції з діловодства Верховного Суду». 19 березня 2024 року у провадженні № 61-17168ск21 створили реєстраційну картку № 9578/0/220-24 від 19 березня 2024 року. Станом на 20 березня 2024 року до цієї реєстраційної картки не завантажені додатки: електронний підпис відправника ОСОБА_5 та документа, що надійшов (Додаток № 1).

Обґрунтування висновку щодо заяви про відвід судді

13. Заявниця, як можна зрозуміти з її заяви про відвід суддів від 20 березня 2024 року (вх. № 9743/0/220-24 від 21 березня 2024 року), не ознайомившись із ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 березня 2024 року про визнання необґрунтованим заяви від 15 березня 2024 року про відвід суддів Гудими Д. А., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. (вх № 9081/0/220-24 від 18 березня 2024 року), вдруге подала заяву про відвід тих самих суддів. Обґрунтувала повторну заяву порушенням порядку розгляду відводу за її попередньою заявою, встановленням «перешкод у доступі до правосуддя» та затягуванням «розгляду справи». Проте така заява про відвід є безпідставною.

14. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (пункти 4, 5 частини першої статті 36 ЦПК України).

15. Як зазначив Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, рішення від 24 травня 1989 року, заява № 11/1987/134/188, § 48).

16. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у певній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (§ 46 вказаного рішення).

17. Щодо суб`єктивного критерію, то немає підстав стверджувати, що судді Гудима Д. А., Краснощоков Є. В. і Русинчук М. М. виявили особисту упередженість до заявниці чи до розгляду справи № 705/2159/19 за її участі. Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. Таких доказів щодо вказаних суддів немає.

18. Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним є те, чи можуть бути побоювання заявниці щодо відсутності безсторонності у суддів об`єктивно виправданими.

19. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

20. Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження (частина сьома статті 40 ЦПК України).

21. Суд загальної юрисдикції вносить до Реєстру всі судові рішення і окремі думки суддів, викладені у письмовій формі, не пізніше наступного дня після їх ухвалення або виготовлення повного тексту (частина третя статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

22. Суд у визначений процесуальним законом (ЦПК України) спосіб постановляє ухвалу за заявою про відвід суддів, виготовляє її текст і вносить цю ухвалу до Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - Реєстр). Інші дії (як-от реєстрацію документів, що надходять до суду, внесення цих документів до автоматизованої системи документообігу суду (далі - АСДС), заповнення реєстраційних карток, відправлення відомостей на веб-портал «Судова влада України» тощо) вчиняють відповідальні працівники апарату суду, а не судді. Останні згідно з Конституцією України та законами України реалізовують судову владу, здійснюючи правосуддя (частина друга статті 1, стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»), та не відповідають за ведення розділу «Стан розгляду справ» на веб-порталі «Судова влада України».

23. За змістом пунктів 8 і 10 частини першої статті 152 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» і частини першої статті 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» ведення Єдиного державного реєстру судових рішень для доступу до останніх, а також забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема для доступу до матеріалів справ у системі «Електронний суд», здійснює Державна судова адміністрація України, а не судді.

24. З огляду на викладене безпідставними є звинувачення заявниці на адресу суду у тому, що «за вказівкою судді Д. Гудими позивачеві встановлюються перешкоди в доступі до правосуддя шляхом ознайомлення з рухом справи та матеріалами справи». Те, що, на думку заявниці «матеріали або взагалі не завантажуються до реєстраційних карток, або завантажують із порушенням Інструкції з діловодства Верховного Суду», може бути предметом оцінки дій відповідальних працівників апарату суду чи Державної судової адміністрації України та не є підставою для відводу суддів, на розгляді яких є заява про виправлення описки у судовому рішенні.

25. Згідно з реєстраційними даними картки провадження № 61-17168ск21 заява про відвід суддів, яку заявниця сформувала у системі «Електронний суд» 15 березня 2024 року, була зареєстрована працівниками апарату Верховного Суду 18 березня 2024 року (вх. № 9081/0/220-24). Того ж дня цю заяву передали судді-доповідачу Гудимі Д. А . Постановлену у порядку письмового провадження ухвалу щодо визнання необґрунтованою зазначеної заяви від 15 березня 2024 року (вх № 9081/0/220-24 від 18 березня 2024 року) про відвід суддів ВерховногоСуду Гудими Д. А., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду виготовив 19 березня 2024 року та вніс її до АСДС 20 березня 2024 року о 10:05:26. Розгляд цієї заяви про відвід, виготовлення відповідної ухвали на 15 стор. із відповідями на доводи заявниці, а також внесення цього судового рішення до АСДС відбулися у межах двох діб із дня отримання суддею-доповідачем зазначеної заяви від 15 березня 2024 року (вх № 9081/0/220-24 від 18 березня 2024 року). Така тривалість охоплюється поняттям «невідкладно» за частиною сьомою статті 40 ЦПК України. Тому безпідставними є звинувачення заявниці на адресу суду у тому, що останній порушив порядок розгляду її заяви про відвід і «ухиляється від розгляду заяви», затягує «розгляд справи», чим «підтверджує упередженість складу суду».

26. Крім того, Верховний Суд зауважує, що він не здійснює «розгляд справи» заявниці, а розглядає виключно її заяви про відвід суддів та про виправлення описки в одній із ухвал, постановленій 27 січня 2022 року. «Розгляд справи» заявниці, щодо якого вона висловила переживання у заяві про відвід суддів від 20 березня 2024 року (вх. № 9743/0/220-24 від 21 березня 2024 року), відбувається у суді першої інстанції. Згідно з даними Єдиного державного реєстру судових рішень Шполянський районний суд Черкаської області 19 грудня 2023 року постановив ухвалу, згідно з якою зупинив провадження у справі № 705/2159/19 та скерував її до Верховного Суду (№ у ЄДРСР 115749288). Отже, розгляд справи заявниці цей суд зможе відновити відразу, як тільки Верховний Суд поверне йому справу.

27. Отже, за об`єктивним критерієм оцінки безсторонності суду немає жодних фактів, які можуть ставити під сумнів безсторонність судді-доповідача Гудими Д. А. та членів колегії суддів Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М. Побоювання заявниці щодо відсутності у них безсторонності під час розгляду її заяви від 5 березня 2024 року про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року є безпідставними.

28. Верховний Суд звертає увагу заявниці на принцип неприпустимості зловживання процесуальними правами та наголошує на необхідності добросовісно користуватися ними задля виконання завдання цивільного судочинства (частина перша, пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України), зокрема уможливлення розгляду її заяви від 5 березня 2024 року про виправлення описки та повернення справи до суду першої інстанції для продовження її розгляду. Перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина друга статті 44 ЦПК України). Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 44 ЦПК України). Визнавши певні дії учасника справи зловживанням процесуальними правами, суд може залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву та застосувати заходи процесуального примусу (частина третя статті 44, стаття 143, пункт 2 частини першої статті 148 ЦПК України).

29. Верховний Суд застерігає заявницю від вчинення процесуальних дій, які суд може визнати зловживанням процесуальними правами, зокрема від подання безпідставних процесуальних заяв, спрямованих на затягування розгляду інших процесуальних звернень заявниці й унеможливлення повернення справи до суду першої інстанції.

Оцінивши аргументи заяви про відвід суддів за суб`єктивним і об`єктивним критеріями визначення безсторонності суду, керуючись статтями 36, 40, 260, 261 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

у х в а л и в :

1. Визнати необґрунтованою через безпідставність заяву ОСОБА_1 від 20 березня 2024 року (вх. № 9743/0/220-24 від 21 березня 2024 року) про відвід суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Гудими Д.А., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. від участі у розгляді справи № 705/2159/19.

2. Зазначену заяву ОСОБА_1 передати для вирішення судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді Д. А. Гудима
Є. В. Краснощоков
М. М. Русинчук