Справа № 127/5440/24
Провадження №:2/138/459/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.03.2024 м.Могилів-Подільський

Суддя Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Київська Т.Б., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами ОСОБА_1 до Першого відділу державної виконавчої служби у м.Вінниці про зняття арешту з майна,

ВСТАНОВИВ:

До Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області з Вінницького міського суду Вінницької області надійшов вказаний вище цивільний позов.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановлено, що дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, враховуюче таке.

Згідно п.4, 7 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, позивач у самому позові просить суд зняти арешт з нерухомого майна ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме частки квартири АДРЕСА_1 , реєстраційний номер обтяження 4218068. Також, зазначила, що вказаний арешт накладений ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області про забезпечення позову від 06.09.2007.

Разом з тим, всупереч положенням вказаних вище норм, зазначену вище ухвала суду від 06.09.2007 позивачем до позову не додано та не зазначено про неможливість отримати таку, так як і відмови в її отриманні.

Крім того, згідно ч.1 ст.158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Тобто, вказаною статтею ЦПК України передбачено порядок скасування заходів забезпечення позову, а тому в позові відсутнє правове обґрунтування звернення до суду саме із позовною заявою, а не із заявою про скасування заходів забезпечення позову в межах справи в якій такий арешт вчинений.

Також, Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала на тому, що відповідачем у справах за позовами про звільнення майна з-під арешту є боржник та особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних правовідносин щодо такого майна (постанови від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18, від 05 травня 2020 року у справі № 554/8004/16, від 07 квітня 2021 року у справі № 174/474/17).

При цьому, Верховний Суд у постанові від 07 грудня 2022 року у справі № 359/3609/19 звернув увагу на те, що вирішити питання про скасування арешту, накладеного у межах виконавчого провадження, без залучення до участі у справі в якості відповідачів усіх осіб, на користь яких накладено такий арешт, є неможливим.

Як слідує з змісту позову та доданих до нього документів ОСОБА_2 є боржником та саме на його частку квартиру накладено арешт, однак ні в самому позові, ні в додатках до нього не зазначено хто є стягувачем. Тобто, відсутні відомості про осіб, на користь яких накладено арешт та таких в якості відповідачів до участі у справі не залучено.

Крім того, в матеріалах цивільного позову наявний лист Першого відділу державної виконавчої служби у м.Вінниця від 30.01.2024 №17126, зі змісту якого слідує, що в межах виконавчого провадження та інформації наданої щодо боржника, арешти не накладались. Зважаючи на викладене позивачем не обґрунтовано пред`явлення позовної вимоги саме до ДВС, як до відповідача.

Відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене вище, вважаю, що слід надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали, залишивши позовну заяву без руху.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статті 175 і 177 цього Кодексу позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.158, 175, 177 185, 258-261 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Першого відділу державної виконавчої служби у м.Вінниці про зняття арешту з майна, надавши позивачу строк для усунення недоліків, а саме десять днів з дня отримання даної ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.Б.Київська