Справа № 569/5129/24
Номер провадження 2/570/692/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2024 року м. Рівне

Рівненський районний суд Рівненської області в особі судді Гладишевої Х.В.

за участю секретаря судового засідання Ганцева В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про самовідвід у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства Страхова компанія "Перша"про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

в с т а н о в и в:

До Рівненського районного суду Рівненської області надійшла цивільна справа №569/5129/24 (номер провадження 2/570/692/2024) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства Страхова компанія "Перша" про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яку згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.03.2024 передано для розгляду судді Рівненського районного суду Рівненської області Гладишевій Х.В.

22 березня 2024 року суддею Рівненського районного суду Рівненської області Гладишевою Х.В. подано заяву про самовідвід у даній цивільній справі.

Розглянувши заяву про самовідвід судді Гладишевої Х.В. у зазначеній справі, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч.1 ст.39 ЦПК України, з підстав, зазначених у статтях 36, 37 і 38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.36 ЦПК України, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За змістом до ч.1 ст. 40 ЦПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Заява про самовідвід обґрунтована наявністю дружніх відносин між суддею Гладишевою Х.В. та позивачем у даній справі, що виходять за межі виключно професійних взаємин між суддями.

Заявляючи про самовідвід у даній справі, суддя керувалась також усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема пунктом 56 рішення ЄСПЛ від 06 березня 2018 року у справі "Михайлова проти України", в якому Суд нагадує, що "безсторонність", як правило, означає відсутність упередженості або необ`єктивності, а її існування або відсутність можуть встановлюватися різними шляхами.

Судом встановлено, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, при якому мають ураховуватись особисті переконання та поведінка конкретного судді (тобто, чи мав суддя будь-які особисті упередження або чи був він об`єктивним у цій справі); та (іі) об`єктивним критерієм, тобто шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд (та, серед інших аспектів, його склад) достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., наприклад, рішення у справі "Моріс проти Франції" [ВП] (Morice v. France) [GC], заява № 29369/10, пункт 73, ЄСПЛ 2015, з подальшими посиланнями). У контексті об`єктивного критерію, крім поведінки судді слід визначити, чи існують переконливі факти, які можуть викликати сумніви щодо його або її безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у відповідній справі обґрунтована причина побоюватися, що конкретний суддя або орган, який засідає в якості суду, є небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати таке побоювання об`єктивно обґрунтованим (там само, пункт 76). Об`єктивний критерій в основному стосується ієрархічних чи інших зв`язків між суддею та іншими учасниками провадження. У зв`язку з цим навіть зовнішні прояви мають певну важливість, або, іншими словами, "правосуддя має не лише здійснюватися, має бути видно, що воно здійснюється".

У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошує, що такі правила виражають заінтересованість національного законодавця з приводу усунення всіх обґрунтованих сумнівів щодо неупередженості відповідного судді чи суду, та є спробою забезпечити неупередженість шляхом усунення причин таких проблем. Окрім забезпечення відсутності фактичної упередженості, вони спрямовані на усунення будь-якого прояву небезсторонності, і таким чином сприяють підвищенню довіри, яку суди мають вселяти громадськості у демократичному суспільстві. Таким чином, ЄСПЛ вказав, що будь-який суддя, стосовно якого є законні підстави для побоювань у відсутності неупередженості, повинен взяти самовідвід.

Вищезазначене кореспондується із пунктом 2.5. Бангалорських принципів поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, відповідно до яких суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

За таких обставин, враховуючи наявність дружніх відносин між суддею Гладишевою Х.В. та позивачем у даній справі, що виходять за межі виключно професійних взаємин між суддями, з метою недопущення будь-яких сумнів у сторін та стороннього спостерігача в об`єктивності та неупередженості судді, суд вважає за доцільне задоволити заяву судді Гладишевої Х.В. про самовідвід у цивільній справі №569/5129/24 (номер провадження 2/570/692/2024) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства Страхова компанія "Перша" про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Керуючись ст.ст.36, 39, 40, 258-261, 353 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Задоволити заяву про самовідвід судді Гладишевої Х.В. у цивільній справі №569/5129/24 (номер провадження 2/570/692/2024) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Приватного акціонерного товариства Страхова компанія "Перша" про відшкодування шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Передати справу № 569/5129/24 до канцелярії суду для вирішення питання щодо подальшого її автоматизованого розподілу, визначеному відповідно до вимог чинного законодавства.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Гладишева Х.В.