УХВАЛА

26 березня 2024 року

м. Київ

справа № 947/24794/19

провадження № 61-3788ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Белан Микола Вікторович, на постанову Одеського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Яковлева Ольга Миколаївна про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, визнання права власності на майно, набуте за період спільного проживання та в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

14 березня 2024 року представник ОСОБА_1 - адвокат Белан М. В. в системі «Електронний суд» звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, у якій просить скасувати постанову Одеського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року та залишити без змін рішення Київського районного суду м. Одеси від 18 травня 2021 року.

У прохальній частині касаційної скарги представник заявниці просить поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження постанови Одеського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст постанови Одеського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року складений 13 лютого 2024 року, тому останнім днем звернення з касаційною скаргою є 14 березня 2024 року. Представник ОСОБА_1 - адвокат Белан М. В. подав касаційну скаргу на оскаржуване судове рішення в системі «Електронний суд» саме 14 березня 2024 року.

Таким чином, строк на касаційне оскарження постанови Одеського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року не пропущений, а тому клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення підлягає залишенню без розгляду.

Проте касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

1. Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.

Відповідно до частини сьомої статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи,зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог,заяви про зміну предмета або підстав позову,заяви про залучення третьої особи,апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються,учасник справи зобов'язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

До касаційної скарги додано накладну про надсилання засобами поштового зв`язку ОСОБА_2 копії касаційної скарги та розписку про отримання процесуальних документів, згідно якої представник ОСОБА_3 - адвокат Концюх Б. І. 14 березня 2024 року отримав копію касаційної скарги ОСОБА_1 на постанову Одеського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року.

За вказаних обставин заявниці необхідно надати докази надсилання копії касаційної скарги та копій доданих матеріалів третій особі - приватному нотаріусу Яковлевій О. М. з урахуванням положень статті 43 ЦПК України.

2. Крім того, касаційна скарга подана з порушенням пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, а саме: до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подачі позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1 921,00 грн.

Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» встановлено, що з 01 січня 2020 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 102,00 грн.

Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 (провадження № 61-5554сво23) зроблено висновок про те, що: «у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Норми ЦПК України, Закону України «Про судовий збір» не містять норм, які б дозволяли зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору у меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові».

У частині четвертій статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру. Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову у разі подання позову одним позивачем до кількох відповідачів (частина сьома статті 6 Закону України «Про судовий збір»).

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно (майном також є грошові кошти) або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Отже, судовий збір за звернення до суду з позовом про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості, визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно з підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

ОСОБА_1 оскаржує постанову апеляційного суду в частині задоволених позовних вимог немайнового та майнового характеру (встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на майно).

Верховний Суд не приймає до уваги пояснення представника заявниці, щодо того, що ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подання касаційної скарги пропорційно, тобто у пропорції 50% на 50% кожною, оскільки позовні вимоги було заявлено до двох відповідачів. Такі висновки представника заявниці є хибними та не відповідають вищевикладеним нормам законодавства.

Таким чином, за подання касаційної скарги кожною відповідачкою має бути сплачено судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, з урахуванням того, що рішення оскаржується лише в частині задоволених позовних вимог.

Враховуючи викладене, заявниця за подання касаційної скарги в частині немайнової вимоги має сплатити судовий збір у розмірі 1 229,44 грн (1 921,00 грн х 0,4 х 200 % х 0,8).

Аналіз скарги та доданих до неї матеріалів не дозволяє встановити ціну позову в частині задоволених позовних вимог майнового характеру, оскільки неможливо встановити вартість 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , 1/6 частину житлового будинку АДРЕСА_2 грошових коштів, які знаходились на рахунках ОСОБА_4 в банках «Південний», «Ощадбанк», про визнання права власності яких просила ОСОБА_2 .

Як наслідок, заявниці необхідно самостійно визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги в частині позовних вимог майнового характеру, підтвердивши його розмір належними доказами (зокрема, позовна заява з визначеною ціною позову, з урахуванням уточненої позовної заяви від 22 січня 2020 року, експертний висновок, тощо) та сплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Оскільки, до касаційної скарги заявницею додано квитанцію № 2704-6520-1329-4101 від 16 березня 2024 року про сплату судового збору у розмірі 8 837,00 грн, то їй необхідно доплатити суму судового збору із застосовуванням коефіцієнту 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору та вирахуванням уже сплаченої суми.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу (частина друга статті 393 ЦПК України).

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Белан Микола Вікторович, на постанову Одеського апеляційного суду від 01 лютого 2024 року залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк інших вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко