УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Скрипнік Л.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 , про внесення виправлень в рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 29.12.2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів

У С Т А Н О В И В:

На розгляді Херсонського міського суду Херсонської області (суддя Прохоренко В.В.) у порядку спрощеного позовного провадження перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів.

Згідно описової частини рішення, позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про зміну розміру стягуваних аліментів на утримання дитини, мотивуючи тим, що судовим наказом, виданим Херсонським міським судом Херсонської області 03.06.2019 року з нього на користь відповідача на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 стягнуто аліменти у розмірі частини від всіх видів заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 12.03.2019 року та до повноліття дитини. Однак, суду не було відомо, що позивач має на утриманні другу дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та добровільно сплачує аліменти на користь відповідача на утримання ОСОБА_3 . У зв`язку з викладеним просив зменшити розмір аліментів, стягнутих з нього на користь відповідача на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з 1/4 на 1/3 частину від всіх видів заробітку (доходу), щомісячно.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 27.09.2019 року вирішено наступне:

«Позов задовольнити.

Зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_2 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2019 року в розмірі частини від всіх видів заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 12.03.2019 року та до повноліття дитини до 1/3 частини від всіх видів заробітку (доходу), але не більше п`ятдесяти відсотків прожиткових мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дня набрання рішення суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття.»

У заяві просить суд вважати вірним «Позов задовольнити. Зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на користь ОСОБА_2 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2019 року в розмірі частини від всіх видів заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 12.03.2019 року та до повноліття дитини на 1/3 частини від всіх видів заробітку (доходу), але не менше п`ятдесяти відсотків прожиткових мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дня набрання рішення суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття»

Заяву обґрунтовує тим, що незважаючи на вказівку суду про задоволення позовних вимог, які стосувались зменшення розміру аліментів, що стягувались з позивача за судовим наказом, мотивувальну частину рішення викладено таким чином, що розмір аліментів, що підлягали стягненню за судовим наказом фактично було фактично збільшено.

Судом визначена дата розглядуваної заяви, та надіслано рекомендовані листи сторонам. Окрім цього судом здійснювався виклик за мобільним номером заявника, який вказано у матеріалах справи, проте вказаний номер перебуває поза зоною досяжності. Також суд враховує те, що останнім відомим місцем проживання заявника за матеріалами справи значиться адреса у Херсонській області, територіально розміщена на лівому берез р. Дніпро, та яка наразі перебуває під тимчасовою окупацією. Проте неявка учасників процесу не перешкоджає розгляду судом заяви, про що зазначалось вище.

Дослідивши матеріали справи та заяву, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущену в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як вбачається з матеріалів справи, у червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 яким просив: Зменшити розмір аліментів стягнутий на підставі судового наказу виданого Херсонським міським судом Херсонської області від 03.06.2019 року по справі № 766/4873/19 з ОСОБА_5 ( громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_4 ) на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 з встановленого судом розміру 1/4 частини заробітку ( доходу) на 1/3 частину заробітку ( доходу) щомісячно.

Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 27 вересня 2019 року вказано про задоволення позову. При цьому вирішено наступне:

«Зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_2 на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі судового наказу Херсонського міського суду Херсонської області від 03.06.2019 року в розмірі частини від всіх видів заробітку (доходу), але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з 12.03.2019 року та до повноліття дитини до 1/3 частини від всіх видів заробітку (доходу), але не більше п`ядесяти відсотків прожиткових мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дня набрання рішення суду законної сили і до досягнення дитиною повноліття.»

Окрім цього, ухвалою судді Херсонського міського суду Херсонської області Прохоренко В.В. від 30.03.2021 року за заявою відповідача ухвалено:

« Виправити описку в рішенні Херсонського міського суду Херсонської області від 29.10.2019 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, а саме вважати вірним, що розмір алімнетів зменшено до до 1/3 частини від всіх видів заробітку ( доходу) але не менше п`ятдесяти відсотків прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дня набрання рішенням законнгої сили і до досягнення дитиною повноліття»

В заяві про виправлення описки позивач зазначає, що суд першої інстанції, вказавши про задоволення його позовної заяви про зменшення розміру аліментів, фактично збільшив його і вважає це опискою.

Так, згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

При цьому ВП ВС зазначила, що зміна суті судового рішення у спосіб виправлення описки не відповідає меті правосуддя у демократичному суспільстві, яка полягає у необхідності забезпечення кожному справедливого та публічного розгляду його справи судом, установленим законом. Помилки, допущені судом при прийнятті та виготовленні судового рішення, не можуть виправдовувати вчинення судом дій з їх виправлення у спосіб, не передбачений процесуальним законодавством. У протилежному випадку правосуддя втрачає ознаки легітимності як процесуальна діяльність. ВП ВС від 9 червня 2022 року (провадження № 11-84сап21).

Виходячи з наведеного, оскільки висвітлені у заяві позивача ОСОБА_1 від 17.11.2021 року про виправлення описки у рішенні Херсонського міського суду Херсонської області від 29.12.2021 року, фактично змінюють суть судового рішення аж до протилежного, суд приходить до переконання про відсутність законних підстав до задоволення розглядуваної заяви про виправлення описки. При цьому висвітлені у заяві питання про виправлення описки можуть, та напевно мають бути вирішені в порядку передбаченому розділом V Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись ст. ст. 269, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , про внесення виправлень в рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 29.12.2021 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається до Херсонського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя Л.А. Скрипнік