Провадження № 2/641/1064/2024 Справа № 621/5026/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2024 року м.Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Чайка І.В.

за участі секретаря судового засідання Шумейко С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу №621/5026/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія « Профіт Капітал» » до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

встановив:

ТОВ «ФК «Профіт Капітал» звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про стягнення 3% річних та інфляційних втрат.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 30.03..2013 року між АТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір № 004-20152-300313 за яким відповідач отримав кредит на споживчі цілі у сумі 35600 грн на строк з 30.03.2013 року по 28.03.2016 року зі сплатою 48,00% за користування кредитом. У зв`язку з невиконанням кредитного договору рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 11.07.2018 року по справі № 646/72/18 стягнуто з відповідача на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 59381,69 грн. 15.04.2020 року були проведені електроні торги по лоту №GL3N015725, до складу якого входило право вимоги за кредитним договором №004-20152-3000313 від 30.03.2013 року, укладеними між АТ «Дельта Банк» та відповідачем . За результатами проведення електронних торгів по лоту № GL3N015725було оголошено переможцем ТОВ «Фінансова компанія «Профіт Капітал», що підтверджується протоколом електронних торгів № UA-EA-2020-03-25-000011-b від 15.04.2020року . За умовами проведення електронних торгів по лоту № GL3N015725, переможець електронних торгів зобов`язується провести повний розрахунок (2309690 грн) не пізніше 18 робочих днів з дати формування протоколу електронного аукціону та підписати договір купівлі-продажу/відступлення права вимоги придбаного активу протягом 20 робочих днів з дня наступного за днем формування протоколу електронних торгів. 27.04.2020року на виконання умов проведення електронних торгів по лоту №GL3N015725TOB «ФК «Профіт Капітал» перерахувало на платіжні реквізити АТ «Дельта Банк» грошові кошти в сумі 2309690 грн з призначенням платежу: «За придбання активів згідно протоколу №o UA-EA-2020-03-25-000011-b від 15.04.2020року лот №GL3N015725», що підтверджується платіжним дорученням № 270 від 27.04.2020року . 28.04.2020року за результатами відкритих торгів (аукціону), оформлених протоколом електронних аукціону № UA-EA-2020-03-25-000011-6 між АТ « Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Профіт Капітал» було укладено Договір про відступлення прав вимоги №2233/K . Відповідно до Додатку № 1 до Договору про відступлення прав вимоги №2233/К Банк - АТ «Дельта Банк» відступив (передав права вимоги) Новому кредитору ТОВ «ФК «Профіт Капітал» за Кредитним договором №004-20152-300313 від 30.03.2013року . ТОВ «ФК «Профіт Капітал» є правонаступником АТ «Дельта Банк» за кредитним договором № 004-20152-300313 від 30.03.2013року , укладеного між АТ «Дельта Банк» та відповідачем . Оскільки вищезазначене рішення не є виконаним, позивач звертається із позовом про стягнення 3% річних від простроченої суми заборгованості за період з 12.08.2018 року по 23.02.2023 року , що підлягає стягненню за рішенням суду,3% річних у розмірі 6300.97 грн. інфляційні втрати у розмірі 37128,49 грн, та судові витрати на правову допомогу у розмірі 2500 грн.

Ухвалою суду від 12 січня 2024 року в справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

06 лютого 2024 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому остання просила відмовити в задоволенні позовних вимог посилаючись на те , що вона може вiдповiдати за порушення зобов`язання тiльки в межах загальної позовноi давностi тривалiстю у три роки. Отже позовнi вимоги про стягнення з відповідача вiдповiдноi заборгованостi за перiод, інший ніж з 15.12.2020 року по 15.12.2023 року, є необгрунтованим. Посилання позивача на Закон України 540-IX вiд 30.03.2020 року «Про внесення змiн до деяких законодавчих актів України , спрямованих на забезпечення додаткових соцiальних та економiчних гарантiй у зв`язку з поширенням короновірусної хвороби (COVID-l9)), яким доповнено Роздiл "Прикiнцевi та перехiднi положення" Цивiльного кодексу України пунктом 12, на думку відповідача є помилковим, оскiльки у даному випадку продовження строку позовної давностi (в минуле) на строк дiї карантину не призведе до пом`якшення або скасування цивiльноi вiдповiдальності відповідача. Відповідно до ст. 21 ЗУ « Про споживче кредитування» сукупна сума платежiв, що пiдлягають сплатi вiдповiдачем у даному випадку за порушення виконання зобов`язань, не може перевищувати 18250 гривень. Також відповідач вважає, що визначений позивачем розмiр заборгованостi (понад п`ятдесят вiдсоткiв розмiру кредиту) с непропорцiйно великою сумою компенсацiї у разi невиконання зобов`язань за договором, що всупереч принципу добросовiсностi створює iстотний дисбаланс договiрних прав та обов`язкiв на шкоду споживача та створює умови договору між сторонами несправедливими (п. 5 ч. 3 ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів»). Згідно п. б Роздiлу IV Прикiнцевi та Перехiднi Положення Закону України «Про споживче кредитування у разi прострочення споживачем договору про споживчий кредит у перiод з 01.03.2020 року по 23.01.2024 року, споживач звiльняеться від вiдповiдальностi перед кредитодавцем за таке прострочення (перiод, за який я можу вiдповiдати за порушення зобов`язання - з 15.12.2020 року по 15.12.202З року). Таким чином відповідач вважає, що докази, на якi посилається відповідач, мають icтотне значення для правильного вирішення справи , є достатнім для ухвалення рiшення про вiдмовy в позовi повнiстю.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав,просив задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився.

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини .

Судом встановлено , що 30.03..2013 року між АТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір № 004-20152-300313 за яким відповідач отримав кредит на споживчі цілі у сумі 35600 грн на строк з 30.03.2013 року по 28.03.2016 року зі сплатою 48,00% за користування кредитом.

Рішенням Зміївського районного суду міста Харківської області від 11.07.2018 року по справі № 646/72/18 стягнуто з відповідача на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 59381,69 грн.

Наявне судове рішення про стягнення суми боргу за кредитним договором, боржником не виконано.

15.04.2020 року були проведені електроні торги по лоту №GL3N015725, до складу якого входило право вимоги за кредитним договором №004-20152-3000313 від 30.03.2013 року, укладеними між АТ «Дельта Банк» та відповідачем .

За результатами проведення електронних торгів по лоту № GL3N015725 було оголошено переможцем ТОВ «Фінансова компанія «Профіт Капітал», що підтверджується протоколом електронних торгів № UA-EA-2020-03-25-000011-b від 15.04.2020року .

За умовами проведення електронних торгів по лоту № GL3N015725, переможець електронних торгів зобов`язується провести повний розрахунок (2309690 грн) не пізніше 18 робочих днів з дати формування протоколу електронного аукціону та підписати договір купівлі-продажу/відступлення права вимоги придбаного активу протягом 20 робочих днів з дня наступного за днем формування протоколу електронних торгів.

27.04.2020року на виконання умов проведення електронних торгів по лоту №GL3N015725TOB «ФК «Профіт Капітал» перерахувало на платіжні реквізити АТ «Дельта Банк» грошові кошти в сумі 2309690 грн з призначенням платежу: «За придбання активів згідно протоколу №o UA-EA-2020-03-25-000011-b від 15.04.2020року лот №GL3N015725», що підтверджується платіжним дорученням № 270 від 27.04.2020року .

28.04.2020року за результатами відкритих торгів (аукціону), оформлених протоколом електронних аукціону № UA-EA-2020-03-25-000011-6 між АТ « Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Профіт Капітал» було укладено Договір про відступлення прав вимоги №2233/K .

Відповідно до Додатку № 1 до Договору про відступлення прав вимоги №2233/К Банк - АТ «Дельта Банк» відступив (передав права вимоги) Новому кредитору ТОВ «ФК «Профіт Капітал» за Кредитним договором №004-20152-300313 від 30.03.2013року .

ТОВ «ФК «Профіт Капітал» є правонаступником АТ «Дельта Банк» за кредитним договором № 004-20152-300313 від 30.03.2013року , укладеного між АТ «Дельта Банк» та відповідачем

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідного до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч.1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Положення статті 11 ЦК України передбачають, що зобов`язання можуть виникати безпосередньо з договорів та інших правочинів, передбачених законом, а також угод, які не передбачені законом, але йому не суперечать, а в окремих випадках встановлені актами цивільного законодавства цивільні права та обов`язки можуть виникати з рішення суду.

Тобто відповідно до положень статті 11 ЦК України рішення суду може бути підставою виникнення цивільних прав та обов`язків у випадках, установлених актами цивільного законодавства, - за наявності прямої вказівки про це в законі.

За загальним правилом судове рішення забезпечує примусове виконання зобов`язання, яке виникло з підстав, що існували до його ухвалення, але не породжує таке зобов`язання, крім випадків, коли положення норм чинного законодавства передбачають виникнення зобов`язання саме з набранням законної сили рішенням суду.

Приписи розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні зобов`язання (підрозділ 1 розділу ІІІ книги 5 цього Кодексу), так і на не договірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу ІІІ книги 5 цього Кодексу).

Таким чином, у статті 625 ЦК України визначено загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт).

Приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

Статтею 1050 ЦК України передбачено, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. За змістом частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.

Правовий аналіз положень статей 526, 599, 611, 625 ЦК України дає підстави для висновку, що наявність судового рішення про стягнення суми боргу за кредитним договором, яке боржник не виконав, не припиняє правовідносин сторін цього договору, не звільняє боржника від відповідальності за невиконання грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених статтею 625 цього Кодексу, за увесь час прострочення. Невиконання боржником грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, тому право на позов про стягнення коштів на підставі статті 625 ЦК України виникає у кредитора з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення і обмежується останніми трьома роками, які передували подачі такого позову».

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

За загальним правилом зобов`язання виконуються тими самими особами, які були кредитором і боржником під час їх виникнення. Але законодавство передбачає можливість заміни осіб (як кредитора, так і боржника) при збереженні предмета і змісту зобов`язання. Стосовно обсягу прав, що переходять до нового кредитора, Цивільний Кодекс України у ст. 514 закріплює правило, згідно з яким до нового кредитора переходять усі права первісного кредитора у зобов`язанні, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, яким було доповнено Цивільний кодекс України відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020 № 540-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені у тому числі статтями 257 та 258 ЦК України, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 11.03.2020 № 211 карантин було встановлено з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 09.12.2020 № 1236 «з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 19 грудня 2020 р. до 28 лютого 2021 р. на території України карантин, продовживши дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» та наступними постановами КМУ з цього ж питання.

В подальшому Кабінет Міністрів України постановою № 1336 від 15.12.2021 продовжив дію адаптивного карантину на території України до 31 березня 2022 року шляхом внесення змін до постанови № 1236 від 9 грудня 2020 р.

17 березня 2022 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15 травня 2022 року, відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 19 за змістом якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.

За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята статті 261 ЦК України). В даному випадку перебіг позовної давності обчислюється окремо щодо кожного простроченого платежу.

Отже, до вимог ТОВ «ФК «Профіт Капітал» строк позовної давності у яких не сплив на час початку дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, тобто судом не можуть бути застосовані наслідки пропуску строку позовної давності.

Відповідно до п. 1,2 ст. 21 ЗУ «Про споживче кредитування» споживач, який порушив своє зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним, має відшкодувати кредитодавцю завдані цим збитки відповідно до закону з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. У договорах про споживчий кредит пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15 відсотків суми простроченого платежу. Сукупна сума неустойки (штраф, пеня) та інших платежів, що підлягають сплаті споживачем за порушення виконання його зобов`язань на підставі договору про споживчий кредит, не може перевищувати половини суми, одержаної споживачем за таким договором, і не може бути збільшена за домовленістю сторін.

Згідно п. 6 розділу IVПрикінцевих та перехідих положень ЗУ «Про споживче кредитування» у разі прострочення споживачем у період з 1 березня 2020 року до припинення зобов`язань за договором про споживчий кредит, укладеним до тридцятого дня включно з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", у тому числі того, строк дії якого продовжено після набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг", споживач звільняється від відповідальності перед кредитодавцем за таке прострочення. У тому числі, але не виключно, споживач у разі допущення такого прострочення звільняється від обов`язку сплати кредитодавцю неустойки (штрафу, пені) та інших платежів, передбачених договором про споживчий кредит за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) споживачем зобов`язань за таким договором. Забороняється збільшення процентної ставки за користування кредитом з інших причин, ніж передбачені частиною четвертою статті 1056-1 Цивільного кодексу України, у разі невиконання зобов`язань за договором про споживчий кредит у період, зазначений у цьому пункті. Дія положень цього пункту поширюється, у тому числі, на кредити, визначені частиною другою статті 3 цього Закону. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена договором про споживчий кредит, нараховані за період, зазначений у цьому пункті, за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) зобов`язань за таким договором, підлягають списанню кредитодавцем.

Доводи відповідача про застосування Закону України "Про споживче кредитування" як на підставу для відмови у задоволенні позовних вимог , є безпідставними , оскільки ЗУ «Про споживче кредитування» застосовується з правовідносинах, які виникли в період дії кредитного договору та зобов`язань за ним, а позовні вимоги ТОВ «ФК «Профіт Капітал» стосуються вимог , щодо виконання рішення суду про стягнення заборгованості за кредитним договором ,яка вже стягнута та після спливу строку дії кредитного договору .

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення трьох відсотків річних та інфляційних втрат за частиною другою статті 625 ЦК України.

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, в частині стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат з 12.06.2018року до23.02.2022 року у розмірі 24755,55 грн.

Враховуючи те, що позов задоволено в повному обсязі, суд, згідно з положень ст. 141 ЦПК України, присуджує на користь позивача судові витрати 2684 грн (сума сплаченого судового збору) .

В частині 1 ст. 137 ЦПК України зазначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч. 2 ст. 137 ЦПК України).

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч. 4 ст. 137 ЦПК України).

Підсумовуючи, можна зробити висновок, що ЦПК України передбачено такі критерії визначення та розподілу судових витрат: 1) їх дійсність; 2) необхідність; 3) розумність їх розміру, з урахуванням складності справи та фінансового стану учасників справи.

Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 23 січня 2014 року у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України» зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим.

Відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Аналогічні висновки щодо підтвердження витрат, пов`язаних з оплатою професійної правничої допомоги, зроблені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі № 826/1216/16, додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц, постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у справі № 742/2585/19.

Даючи оцінку доказам, долученим на підтвердження понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу у даній цивільні справі у розмірі 2500 гривень, суд зазначає, що у договорі про надання правової допомоги визначені всі істотні умови договору, у тому числі вартість наданих послуг, в акті про надані послуги вказано, які саме було надано послуги, з чим позивач погодився та здійснив їх оплату.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 263-265, 274 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія « Профіт Капітал» » до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Профіт Капітал» три відсотки річних та інфляційні втрати у розмірі 24755,55 грн., судовий збір у розмірі 2684 грн. , витрати на правову допомогу у розмірі 2500 грн, всього на суму 29 939 (двадцять дев`ять тисяч дев`ятсот тридцять дев`ять) грн. 55 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано- після закінчення апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, а у разі його ухвалення за відсутності учасників справи- в той же строк з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо судового рішення за веб - адресою: http://reyestr.court.gov.ua/.

Сторони та учасники справи.

Позивач: ТОВ «ФК «Профіт Капітал», адреса: 04071, м. Київ, вул. Набережно- Лугова, 8.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Суддя: І. В. Чайка