КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи 761/1963/23 Головуючий у суді першої інстанції - Саадулаєва А.І.
Номер провадження № 22-ц/824/4967/2024 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Яворського М.А.,

суддів: Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

за участю секретаря - Сукач О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 06 вересня 2023 року у справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо спору: ОСОБА_1 , про скасування акта,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у м. Києві, правонаступником якого є ГУ ПФУ в м. Києві, звернулось до суду із позовом до ГУ Держпраці у Київській області, правонаступником якого є Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, про скасування акту про нещасних випадок на виробництві.

Позов мотивовано тим, що 26 червня 2019 року з ОСОБА_2 стався нещасний випадок зі смертельним наслідком. Наказом ГУ Держпраці у Київській області від 31 серпня 2020 року № 2607 було утворено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку та за результатами роботи комісії був складений акт від 24 вересня 2021 року за результатами проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 26 червня 2019 року о 19 годині 00 хвилин з ОСОБА_2 , який був затверджений комісією 30 вересня 2021 року.

Правонаступник позивача не погоджується з висновками комісії про те, що нещасний випадок пов`язаний з виробництвом, вважає вказаний акт незаконним, необґрунтованим та таким, що суперечить порядку № 337.

Вказує, що між КП «Київпастранс» та ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ» було укладено договір підряду від 21 серпня 2018 року № 54.18-66 на виконання робіт «Капітальний ремонт будівель та споруд. Куренівське ТРЕД по вул. Сирецькій, 25».

Так, 01 грудня 2018 року ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ» звернулось листом до філії КП «Київпастранс» Куренівське тролейбусне ремонтно-експлуатаційне депо з проханням надати дозвіл для виконання робіт з реконструкції систем освітлення співробітникам та в`їзд автомобілів на територію підприємства. ОСОБА_2 у вказаному листі не зазначено.

Протягом робочого дня бригада робітників замінила лампи на шести опорах, які були знеструмлені. Після 17 години 15 хвилин на об`єкті, де виконувались роботи, у співробітників філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД закінчився робочий день. Та на момент настання нещасного випадку, на місці події, крім бригади робітників, що виконувала роботи, нікого не було.

Близько 19 години 00 хвилин ОСОБА_2 здійснював заміну ліхтаря на електричній опорі №73 з платформи автомобільного підйомника. Зі слів свідка ОСОБА_6 , коли ОСОБА_2 доторкнувся до труби, що тримає ліхтар, його уразило електричним струмом.

Комісія вважає, що подача електричного струму могла бути здійснена невстановленою особою.

Після цього, було викликано швидку медичну допомогу, бригада якої намагалась реанімувати потерпілого, але згодом констатувала смерть ОСОБА_2 .

У позові вказано, що згідно висновку судово-медичної експертизи № 011-2552-2019 від 27 червня 2019 року - 30 серпня 2019 року проведеною Київським міським клінічним бюро судово-медичної експертизи, складеного лікарем судово-медичним експертом ОСОБА_7 , причиною смерті стало ураження електричним струмом (технічною електрикою). На лівій долоні наявність типових електроміток з типовими для дії електричного струму гістологічними змінами шкіри в цих ділянках. Згідно п. 2 вказаного вище висновку в крові трупа ОСОБА_2 знайдено етиловий спирт у концентрації 1,62 проміле.

Позивач наголошував, що потерпілий ОСОБА_8 не перебував у трудових відносинах ні з КП «Київпастранс», ні з ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ», ні з TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР», а відтак, рішення викладене у висновку судово-медичної експертизи щодо нещасного випадку на виробництві та під час виконання трудових обов`язків не відповідає дійсності й сам висновок та акт є необґрунтованими та незаконними, а тому акт повинен бути скасованим.

Позивач вважає, що у разі призначення страхових виплат та соціальних послуг на підставі акта розслідування нещасного випадку, що складений незаконно, позивач понесе майнову шкоду у вигляді сум страхових виплат, сплачених на користь потерпілого без належних на те підстав.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 06 вересня 2023 року позовні вимоги ГУ ПФУ в м. Києві залишено без задоволення.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ГУ ПФУ в м. Києві подало апеляційну скаргу, в якій вказує, що відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виніс рішення на підставі припущень, що не відповідають дійсності, зробив необґрунтований висновок про наявність факту нещасного випадку на виробництві, всупереч власним же твердженням про відсутність будь яких документів, які б даний факт підтверджували.

Апелянт наголошує, що в оскаржуваному акті у 4 розділі «Обставини, за яких стався нещасний випадок» підтверджено, що ОСОБА_2 не перебував в трудових відносинах ні з КП «Київпастранс», ні з ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ», ні з TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР», а факт перебування чи не перебування потерпілого в трудових відносинах із ТОВ «КИЇВБУДМАЙСТЕР» не встановлювався ні комісією, ні в судовому порядку.

Враховуючи вищевикладене, апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ГУ ПФУ в м. Києві в повному обсязі.

08 січня 2024 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив від Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці, у якому вказує, що потерпілий ОСОБА_2 був співробітником ТОВ «КИЇВБУДМАЙСТЕР», проте товариство не подало відповідне повідомлення про прийняття на роботу працівника, чим порушило п. 3 Конституції України, статтю 265 Кодексу законів про працю, статтю 164 Податкового кодексу України, статтю 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Відтак, ТОВ «КИЇВБУДМАЙСТЕР», не уклавши трудового договору, що є способом уникнення сплати податків для роботодавця на оплату праці працівників, залишило потерпілого ОСОБА_2 без належного йому соціального захисту, що підтверджується матеріалами перевірки та встановлено посадовими особами Держпраці.

Вважає, що комісія Держпраці діяла у межах повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством, та правомірно й обґрунтовано прийшла до висновку, що нещасний випадок із ОСОБА_2 є таким, що пов`язаний з виробництвом, а відтак, у потерпілих є право звернутись за відшкодуванням шкоди за рахунок коштів Фонду соціального страхування України, правонаступником якого є Пенсійний фонд України.

У відзиві Центральне міжрегіональне управління державної служби з питань праці просить відмовити у задоволенні вимог апеляційної скарги, а оскаржуване рішення залишити без змін.

Крім того, 18 січня 2024 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив від ОСОБА_1 , який не може бути прийнятий судом, оскільки в порушення положень частини 4 статті 360 ЦПК України до нього не надано докази надсилання (надання) копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

При апеляційному розгляді справи представник Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці Дзюба М.В. заперечила щодо доводів, викладених в апеляційній скарзі, та просила залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, оскільки доводи, на які посилається апелянт, не спростовують обставин, які були встановлені судом при розгляді справи та висновків, викладених у рішенні суду. Вважає рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального права та з дотримання норм процесуального законодавства.

Інші, належним чином повідомлені, учасники на розгляд справи не з`явились.

У відповідності до вимог ст. 130, 372 ЦПК України неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи, а тому колегія суддів вважає можливим слухати справу у їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника ОСОБА_9 , дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Суд першої інстанції при розгляді справи встановив, що 26 червня 2019 року з ОСОБА_2 стався нещасний випадок на виробництві зі смертельним наслідком.

Наказом Головного управлінням Держпраці у Київській області від 31 серпня 2020 року № 2607 було утворено комісію зі спеціального розслідування нещасного випадку, до складу якої входив страховий експерт з охорони праці відділу профілактики страхових випадків Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України у місті Києві - Дузь Олександр Миколайович.

За результатами роботи Комісії був складений Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 26 червня 2019 року о 19 год. 00 хв. з ОСОБА_2 , затвердженого від 30 вересня 2021 року.

Також судом встановлено, що між Комунальним підприємством «Київпастранс» та Приватним підприємством «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ» було укладено Договір підряду від 21 серпня 2018 року № 54.18-66 на виконання робіт «Капітальний ремонт будівель та споруд. Куренівське ТРЕД по вул. Сирецькій, 25».

Між ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРІНГ» та Товариством з обмеженою відповідальністю «КИЇВБУДМАЙСТЕР» було укладено Договір підряду від 03 січня 2019 року № 03/01-001 на виконання комплексу електромонтажних робіт на Куренівському тролейбусному депо згідно пояснень директора TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» ОСОБА_10

26 червня 2019 року бригада робітників TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» - ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_2 виконували роботи по заміні ліхтарів на електричних опорах філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД за адресою: вул. Сирецька, 25, м. Київ.

З пояснень робітників, що виконували роботи: ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , а також директора TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» ОСОБА_10 та директора Куренівське ТРЕД ОСОБА_14 , відомо, що лінія електромережі, на якій виконувались роботи, була знеструмлена.

Протягом робочого дня бригада робітників замінила лампи на шести опорах, які були знеструмлені. Після 17 год. 15 хв. на об`єкті, де виконувались роботи, у співробітників філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД закінчився робочий день. На момент настання нещасного випадку, на місці події, крім бригади робітників, що виконували роботи, нікого не було. Близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_2 здійснював заміну ліхтаря на електричній опорі № 73 з платформи автомобільного підйомника. Зі слів свідка ОСОБА_6 , коли ОСОБА_2 доторкнувся до труби, що тримає ліхтар, його уразило електричним струмом. Комісія вважає, що подача електричного струму могла бути здійснена невстановленою особою. Після цього було викликано швидку медичну допомогу, бригада якої намагалась реанімувати потерпілого, але згодом констатувала смерть ОСОБА_2 .

Згідно висновку судово-медичної експертизи № 011-2552-2019 від 27 червня 2019 року - 30 серпня 2019 року, проведеною Київським міським клінічним бюро судово-медичної експертизи, складеного лікарем судово-медичним експертом ОСОБА_7 причиною смерті стало ураження електричним струмом (технічною електрикою). На лівій долоні наявність типових електроміток з типовими для дії електричного струму гістологічними змінами шкіри в цих ділянках. Згідно п. 2 СМЕ в крові трупа ОСОБА_2 знайдено етиловий спирт у концентрації 1,62 проміле.

Вирішуючи вказаний спір та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що на підставі пп. 1, 2 п. 52 Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337, та керуючись п. 34 Порядку, за результатами голосування Комісія зі спеціального розслідування, дійшла правильного висновку, що нещасний випадок із громадянином ОСОБА_2 є таким, що пов`язаний з виробництвом, а відтак у потерпілих осіб є право звернутися за відшкодуванням шкоди за рахунок коштів Фонду соціального страхування України.

Обґрунтовуючи вказаний висновок суд першої інстанції зазначив, що в матеріалах перевірки є пояснення свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , які вказали на те, що безпосередньо працювали електромонтерами у TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» та 26 червня 2019 року разом з потерпілим ОСОБА_2 виконували роботи згідно Договору підряду, укладеному між ПП «БІ ПРО ІНЖИНІРИНГ» та ТОВ «КИЇВБУДМАЙСТЕР». Ці ж обставини підтверджуються пояснювальною запискою, написаною 09 вересня 2020 року директором TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» ОСОБА_10 , де по суті події він пояснив, що робітники його підприємства, а саме ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_2 виконували комплекс електромонтажних робіт, згідно вище зазначеного Договору підряду. Цей факт дає підстави стверджувати, що усі працівники, зокрема ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , та в тому числі і потерпілий ОСОБА_2 були фактично співробітниками TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР».

Також суд зазначив про те, що відповідно до оскаржуваного акта, 18 січня 2019 року з ОСОБА_2 у Філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД було проведено вступний інструктаж та допущено до роботи, про що є підпис особи, що інструктувала.

В своєму рішенні суд висував, що не оформлення належним чином документів на працевлаштування ОСОБА_2 , не спростовує факт того, що загиблий дійсно працював на підприємстві і не спростовує те, що даний нещасний випадок із громадянином ОСОБА_2 є таким, що пов`язаний з виробництвом.

Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Згідно ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову відповідає з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 5 ЦК України оцінка такої події, як юридичного факту і встановлення правових наслідків визначається змістом норми цивільного законодавства, яка є чи була чинною на момент її настання.

Відповідно п. 5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.

Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

Частиною 2 статті 30 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України «Про охорону праці».

На виконання вищенаведених приписів законодавства, постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 затверджений Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві (далі - Порядок №337).

Порядком № 337 визначено: нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання (отруєння) та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного та рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.

Пунктом 12 Порядку №337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.

Окрім того, пунктом 29 вищевказаного Порядку визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку. Якщо такий факт встановлено у судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації).

Пунктом 33 Порядку № 337 передбачено, що Комісія (спеціальна комісія) зобов`язана:

- провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

- визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

- вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

- розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

- розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

- у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22;

- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

- дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Згідно з пунктом 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.

Відповідно до пункту 52 Порядку № 337 передбачено, що обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, серед інших, є також:

- перебування потерпілого на робочому місці, на території підприємства (установи, організації) або в іншому місці під час виконання трудових (посадових) обов`язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття на підприємство (в установу, організацію) до відбуття з нього, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства (установи, організації), у тому числі в робочий і надурочний час;

- підготовка до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь виробництва, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування працівника з цією метою по території підприємства (установи, організації) перед початком роботи та після її закінчення;

- раптове погіршення стану здоров`я потерпілого, одержання травм або його смерть під час виконання трудових (посадових) обов`язків внаслідок впливу шкідливих і небезпечних факторів виробничого середовища, важкості та напруженості трудового процесу, що підтверджено медичним висновком, або у разі, коли потерпілий не пройшов обов`язкового медичного огляду відповідно до законодавства, а робота, що виконувалася, протипоказана потерпілому відповідно до медичного висновку;

Згідно з пунктом 53 Порядку № 337 визначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.

Відповідно до пункту 58 Порядку 337 в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1.

За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння).

Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку.

Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії).

Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.

Отже, зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що вимоги про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом відноситься до компетенції комісії по розслідуванню нещасного випадку. Спеціальна комісія встановлює факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом, тобто спеціальна комісія є спеціальним суб`єктом щодо визнання вказаного факту, рішення якого може бути оскаржено до суду.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 05 грудня 2019 року у справі № 235/5301/16-ц (провадження № 61-7958св18), від 21 травня 2020 року у справі №186/1053/17 (провадження № 61-45421св18), від 08 червня 2022 року у справі № 604/290/19 (провадження № 61-18558св21), від 18 березня 2020 року у справі № 235/3755/17 (провадження № 61-37170св18), від 26 січня 2022 року у справі № 227/2477/20 (провадження № 61-15810св21), від 18 січня 2023 року у справі № 742/1433/21 (провадження № 61-4627св22).

У справі, яка переглядається апеляційним судом, встановлено, що позивач у справі не погоджується із висновками комісії по розслідування нещасного випадку, що стався 26 червня 2019 року на території КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД за адресою: вул. Сирецька, 25, м. Київ, а саме той факт, що загиблий ОСОБА_2 дійсно перебував у трудових відносинах із TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР».

Колегія суддів, перевіряючи доводи апелянта в цій частині вважає їх безпідставними, оскільки судом першої інстанції при розгляді справи було встановлено, що 26 червня 2019 року бригада робітників TOB «Київбудмайстер» - ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_2 виконували роботи по заміні ліхтарів на електричних опорах філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД за адресою: вул. Сирецька, 25, м. Київ.

З пояснень робітників, що виконували роботи: ОСОБА_6 , ОСОБА_11 , а також директора TOB «КИЇВБУДМАЙСТЕР» ОСОБА_10 та директора Куренівське ТРЕД ОСОБА_14 встановлено, що протягом робочого дня бригада робітників замінила лампи на шести опорах, які були знеструмлені. Після 17 год. 15 хв. на об`єкті, де виконувались роботи, у співробітників філії КП «Київпастранс» Куренівське ТРЕД закінчився робочий день. На момент настання нещасного випадку, на місці події, крім бригади робітників, що виконували роботи, нікого не було. Близько 19 год. 00 хв. ОСОБА_2 здійснював заміну ліхтаря на електричній опорі № 73 з платформи автомобільного підйомника. Зі слів свідка ОСОБА_6 , коли ОСОБА_2 доторкнувся до труби, що тримає ліхтар, його уразило електричним струмом. Комісія вважає, що подача електричного струму могла бути здійснена невстановленою особою. Після цього було викликано швидку медичну допомогу, бригада якої намагалась реанімувати потерпілого, але згодом констатувала смерть ОСОБА_2 .

Також із матеріалів справи вбачається, що дійсно роботодавець - TOB «Київбудмайстер» належним чином не оформив трудові відносини із загиблим ОСОБА_2 , однак в цей день він перебував на роботі та здійснював свої повноважень саме як працівник даного підприємства, оскільки в складі бригади працівників ТОВ «Київбудмайстер» був направлений для виконання робіт з реконструкції систем освітлення, і саме під час виконання роботи по заміні ліхтаря на електроопорі №73 був вражений електрострумом.

Даний факт підтверджується і висновком судово-медичної експертизи № 011-2552-2019 від 27 червня 2019 року - 30 серпня 2019 року, проведеною Київським міським клінічним бюро судово-медичної експертизи складеного лікарем судово-медичним експертом ОСОБА_7 причиною смерті стало ураження електричним струмом (технічною електрикою). На лівій долоні наявність типових електроміток з типовими для дії електричного струму гістологічними змінами шкіри в цих ділянках.

Отже, розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив наявні у справі докази і дав їм належну оцінку, правильно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив законне й обґрунтоване судове рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, а ухвалене судове рішення відповідає вимогам матеріального і процесуального права, то підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, залишити без задоволення.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 06 вересня 2023 рокузалишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів із дня складення повного судового рішення шляхом подачі скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 15 березня 2024 року.

Головуючий суддя : М.А.Яворський

Судді: Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв