"06" березня 2024 р. Справа № 363/1118/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 березня 2024 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Рукас О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

05 березня 2024 року до Вишгородського районного суду Київської області звернулася ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просила розірвати укладений між ними шлюб, який був зареєстрований 19.02.2005 року Центральним відділом реєстрації шлюбів м. Києва, про що складено відповідний актовий запис № 262.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею по справі визначено суддю Рукас О.В.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Таким чином, цивільні справи про розірвання шлюбу за загальним правилом розглядаються судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача.

З відповіді № 480384 від 06.03.2024 року з Єдиного державного демографічного реєстру вбачається, що зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 . Разом з тим, позовна заява подана до Вишгородського районного суду Київської області.

В обґрунтування підсудності у позовній заяві зазначається, що ОСОБА_1 на постійній основі з 2002 року разом з дітьми проживає в с. Лютіж Вишгородського району Київської області.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

З витягу з реєстру територіальної громади судом підтверджено, що позивачка дійсно зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Разом з тим матеріали поданої позовної заяви не містять жодного документального підтвердження того, що малолітня ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на утриманні та проживає разом з позивачкою, що давало б можливість застосувати у даному випадку правила альтернативної підсудності.

Дитина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є повнолітньою, тому перебування її на утриманні та проживання разом з позивачкою не створює умов для застосування правил ч. 2 ст. 28 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 потрібно усунути вищевказані недоліки позовної заяви шляхом надання документального підтвердження перебування малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на її утриманні та проживання разом з нею.

Залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб. Крім того необхідно врахувати позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 190 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.В. Рукас