ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/660/24 Справа № 705/3712/22
Уманський міськрайонний суд Черкаської області
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

25 березня 2024 року м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Гончар Н.І., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_8 , про усунення перешкод у державній реєстрації земельної ділянки,

в с т а н о в и л а:

До Черкаського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2023 року.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить суд поновити строк на звернення до суду з апеляційною скаргою.

В обґрунтування клопотання скаржник зазначає, що оскаржуване рішення суду було проголошено 21.12.2023, проте в цей день воно вручено йому не було.

19.02.2024 він звернувся до суду із заявою, у якій просив повідомити його про хід справи, оскільки жодних повідомлень від суду не отримував вже тривалий час.

22.02.2024 він зателефонував до канцелярії суду та повідомив про направлення на поштову адресу суду цієї заяви, на що отримав відповідь: «Чекайте.».

26.02.2024 так нічого і не дочекавшись, він знову зателефонував до канцелярії суду, де йому повідомили, що по справі прийнято рішення, яке вже має бути в реєстрі, коштів на відправку поштою недостатньо.

Не зовсім розуміючи, де це рішення має бути в реєстрі, він звернувся до своїх знайомих, які це розуміють та саме вони 27.02.2024 виявили оскаржуване рішення в реєстрі та передали рішення йому.

Тому, про оскаржуване рішення суду він дізнався по телефону лише 26.02.2024, а зміг отримати його лише 27.02.2024.

Відповідно до частини 1 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Пунктом 1 частини 2 статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 124 ЦПК України якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області ухвалене 21 грудня 2023 року та позивач не був присутній в судовому засіданні.

Останнім днем подання апеляційної скарги, беручи до уваги, що 20 січня 2024 року є вихідним днем, є перший після нього робочий день, а саме 22 січня 2024 року.

Так, звертаючись до суду із позовною заявою, ОСОБА_1 вказав у ній адресу електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1 , як засіб комунікації з ним.

Також, в усіх інших поданих процесуальних документах ОСОБА_1 , які наявні в матеріалах справи, а саме у клопотанні про усунення недоліків від 03.10.2022, в апеляційній скарзі від 30.11.2022, заяві від 16.01.2023, заяві від 20.01.2023, заяві від 15.03.2023, заяві від 16.05.2023, заяві від 07.08.2023, від 27.11.2023, позивачем зазначена адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1 , як засіб комунікації з ним.

Слід також звернути увагу на те, що заяви від 16.01.2023 та від 07.08.2023 були надіслані на електронну адресу суду саме з електронної адреси ІНФОРМАЦІЯ_1 , а у заяві від 15.03.2023 позивач зазначив, що у разі, якщо суду не вистачатиме доказів на підтвердження його позовних вимог, або виникнуть інші питання, необхідно невідкладно повідомляти його на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1

Згідно довідки про доставку електронного листа оскаржуване рішення суду надіслано на електронну адресу позивача: ІНФОРМАЦІЯ_1 , та доставлена до цієї електронної скриньки - 21.12.2023.

Колегія суддів виходить з того, що надсилаючи оскаржуване рішення суду на електронну адресу учасника справи, що повідомлена ним в його процесуальних заявах, районний суд діяв правомірно і добросовісно, особливо в умовах, коли в країні введено режим воєнного стану.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 28 квітня 2023 року у справі № 904/272/22, згідно якої в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення (пункт 6.8).

Також апеляційний суд враховує, що згідно ч. 6 ст. 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

У постанові Верховного Суду від 01 червня 2022 року у справі № 761/42977/19 (провадження № 61-1933св22) зроблено висновок, що за змістом статті 14 ЦПК України для цілей цього Кодексу офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Згідно з пунктом 5.8 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (в редакції станом на час постановлення оскаржуваної ухвали), офіційна електронна адреса - це сервіс Електронного кабінету Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, адреса електронної пошти, зазначена користувачем в Електронному кабінеті Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, або адреса електронної пошти, зазначена в одному з державних реєстрів.

Разом з тим, у постановах Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 27 квітня 2023 року у справі № 727/474/16-ц (провадження № 61-8157св22), від 26 квітня 2023 року у справі № 127/32270/21 (провадження № 61-12567св22), від 08 червня 2023 року у справі № 237/2273/14-ц (провадження № 61-522св23), від 21 червня 2023 року у справі № 757/30282/20 (провадження № 61-4550св23), від 19 липня 2023 року у справі № 947/7430/20 (провадження № 61-13210св22) зазначено, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності», тобто того, що особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржуване судове рішення вважається належно врученим позивачу ОСОБА_1 21.12.2023, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа на електронну адресу позивача: ІНФОРМАЦІЯ_1 , а отже зазначені у клопотанні підстави пропуску строку оскарження рішення суду від 21 грудня 2023 року не можуть вважатись поважними.

Інших підстав поважності пропуску строку на апеляційне оскарження апелянтом не наведено.

Частиною 3 статті 354 ЦПК України встановлено, що строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам статті 356 ЦПК України, а саме: до неї не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документ, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Принцип диспозитивності цивільного судочинства, визначений у статті 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При зверненні до суду позивач самостійно визначає предмет позову, його підстави, коло відповідачів. До обов`язків суду входить установлення обґрунтованості позову який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження.

Тлумачення пунктів 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України дає підстави зробити висновок, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Цивільне процесуальне законодавство не проводить розмежування позовних вимог на первинні та похідні позовні вимоги та презюмує, що кожна із заявлених вимог буде розглянута з дотриманням принципів пропорційності і верховенства права.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка висловлена в постанові від 07 лютого 2022 року у справі № 523/4124/21.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем було заявлено тринадцять вимог немайнового характеру.

Згідно із підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позов подано до суду у 2022 році. Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2022 року становив 2481 гривні (ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік»), відповідно 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 992,40 грн.

Отже, за подання апеляційної скарги на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2023 року слід сплатити судовий збір в розмірі 19351,80 грн. (992,40 х 13 х 150%).

Так, до апеляційної скарги скаржником додана квитанція від 28.02.2024 про сплату судового збору в розмірі 1489,50 грн., а тому за подання апеляційної скарги на рішення суду скаржником не доплачено судовий збір в розмірі 17862,30 грн. (19351,80 - 1489,50).

З актуальними реквізитами для сплати вказаної суми судового збору скаржник може ознайомитися на офіційному веб-сайті Черкаського апеляційного суду за посиланням https://ack.court.gov.ua/sud4821/.

На підтвердження сплати судового збору на відповідний рахунок слід надати суду оригінал документу, що підтверджує його сплату.

Частиною 2 статті 357 ЦПК України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушення вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 ЦПК України, тобто апеляційна скарга залишається без руху, а скаржнику надається строк для усунення недоліків апеляційної скарги.

Враховуючи наведене, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2023 рокунеобхідно залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України, суддя

у х в а л и л а:

Визнати неповажними підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2023 року, зазначені ОСОБА_1 в апеляційній скарзі.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 21 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ГУ Держгеокадастру у Черкаській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_8 , про усунення перешкод у державній реєстрації земельної ділянки - залишити без руху, надавши скаржнику строк для усунення недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, а саме: наведення інших підстав пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду; надання оригіналу квитанції про доплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 17862,30 гривні або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Копію ухвали направити скаржнику для виконання.

У разі невиконання ухвали суду в частині сплати судового збору апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику, а у разі невиконання ухвали суду в частині неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.І. Гончар