КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №824/14/24
провадження №22-ск/824/21/2024 Суддя-доповідач - Приходько К.П.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2024 року Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Приходька К.П., за участю секретаря судового засідання Миголь А.А., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , подану адвокатом Письменною Наталею Володимирівною про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року у справі №347/2022 за позовом Приватного підприємства Sebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (Україна) про стягнення 86000 євро завданих збитків, а також витрат на адвокатські послуги та витрат по сплаті арбітражного збору,

установив:

12 лютого 2024 року представник ФОП ОСОБА_1 - адвокат Письменна Н.В. звернулася до суду із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року у справі №347/2022 за позовом Приватного підприємства Sebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (Україна) про стягнення 86000 євро завданих збитків, а також витрат на адвокатські послуги та витрат по сплаті арбітражного збору.

Заява обґрунтована тим, що рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року, стягнуто з ФОП ОСОБА_1 на користь Приватного підприємства Sebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща) 86000 євро завданих збитків та 4338,78 євро витрат по сплаті арбітражного збору, а всього 90338,78 євро.

Заявник вважає вказане рішення незаконним, необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню, оскільки спір не міг бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу, та арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.

Так, зазначає, що сторонами у справі було укладено 2 окремі правочини, які є джерелом прав та обов`язків для обох сторін, а саме: Договір №EUR/17/10/2022 транспортного експедирування від 17 жовтня 2022 року та Разовий договір-заявка №234146 на організацію перевезення вантажу від 17 жовтня 2022 року.

Суд, при вирішенні спірних правовідносин, помилково вважав, що слід керуватися положеннями договору №EUR/17/10/2022 транспортного експедирування.

МКАС при ТПП України зазначив, що компетенція розглядати даний спір ґрунтується на арбітражному застереженні, яке міститься у пункті 7.3 розділу 7 «Порядок врегулювання спорів» договору №EUR/17/10/2022 транспортного експедирування, укладеного сторонами 17 жовтня 2022 року.

Вважає, що такі посилання МКАС при ТПП України не відповідають обставинам справи та наявним доказам у справі, адже відносини які склались між позивачем та відповідачем регулюються іншим правочином - Разовим договором-заявкою №234146.

Зі змісту Договору №EUR/17/10/2022 транспортного експедирування, на які послався у своєму рішенні МКАС при ТПП України, можливо лише встановити, що Сторонами було встановлено суть та мету співпраці, а також визначено механізм переходу до надання послуги - згідно деталей в кожній окремій Заявці. Одна, заявка до означеного Договору - Сторонами узгоджена не була, що в свою чергу виключає можливість виконання договору обома його сторонами.

Тоді як Разовий договір-заявка №234146 на організацію перевезення вантажу від 17 жовтня 2022 року є окремим правочином, який належно укладений повноважними сторонами та має необхідні елементи оформлення, а також матеріали справи містять відомості про визнання обома Сторонами юридичної правомочності цього договору.

Виключно Разовий договір-заявка №234146 на організацію перевезення вантажу від 17 жовтня 2022 року відповідає вимогам ЦК України, відповідає вимогам Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів від 19 травня 1956 року, своїм предметом прямо пов`язаний зі змістом Контракту №0209 та обставинами, про які позивач зазначив у своєму позові.

Лише зазначений договір-заявка породжує для позивача та відповідача певні права та обов`язки та може виступати джерелом права між ними щодо вимоги належного виконання положень такого договору контрагентом або підставою для захисту порушеного права.

Твердження МКАС при ТПП України щодо можливої пов`язаності вказаних правочинів чи похідного характеру одного з них від предмету іншого - матеріалами справи не підтверджується, а відповідачем не визнається.

Разовий договір-заявка №234146 на організацію перевезення вантажу від 17 жовтня 2022 року, який регулює відносини між позивачем і відповідачем, не містить в собі арбітражного застереження, та не містить посилання на документ, який містить арбітражне застереження.

Отже, МКАС при ТПП України не мав повноважень розглядати дану справу.

Крім цього, зазначає, що МКАС при ТПП України допустив порушення засадничих принципів процесуального права, які є частиною публічного порядку України, а саме принципів диспозитивності та змагальності судового процесу.

Оскаржуване рішення було прийнято на підставі неналежних доказів.

Так, матеріали справи не містять жодного належного та допустимого доказу, який би доводив будь-яку пов`язаність мети та предмету Договору №EUR/17/10/2022 з необхідністю виконання перевезення придбаної продукції за Контрактом №0209 від 02 вересня 2022 року.

Також, судом не було надано належної правової оцінки наявності всіх складових для настання відповідальності за порушення вимог чинного законодавства та відшкодування збитків.

Окремо звертає увагу на те, що судом було зобов`язано позивача надати в якості доказу понесеного збитку - документальне підтвердження факту сплати на користь виробника 86000 євро саме за партію товару, перевезення якого організовував відповідач.

Однак, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів таких збитків.

Просила скасувати рішення Міжнародного комерційного арбітражу при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року у справі №347/2022 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 лютого 2024 року відкрито провадження у справі за заявою представника ФОП ОСОБА_1 - адвоката Письменної Н.В. про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року у справі №347/2022 та призначено справу до розгляду. Запропоновано учасникам справи у строк до 06 березня 2024 року подати можливі свої заперечення (пояснення) з приводу поданої заяви та докази, на яких такі заперечення (пояснення) ґрунтуються.

Станом на день розгляду даної заяви, заперечення на неї від ПП Sebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща) на адресу Київського апеляційного суду не надходили.

У судове засіданні 20 січня 2022 року представник ПП Sebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща)не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином.

Представник ФОП ОСОБА_1 у судовому засіданні заяву підтримала, просила її задовольнити.

Керуючись положеннями частини 2 статті 457 ЦПК України, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника ППSebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща), який належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання.

Заслухавши пояснення представника ФОП ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява ФОП ОСОБА_1 , подана адвокатом Письменною Н.В. про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року у справі №347/2022 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що предметом позовних вимог є стягнення з відповідача на користь позивача збитків у розмірі 86000 євро, а також ви трат на адвокатські послуги та витрат по сплаті арбітражного збору.

Компетенція Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України розглядати даний спір ґрунтується на арбітражному застереженні, яке міститься в розділі 7 «Порядок врегулювання спорів» Договору№EUR/17/10/2022 транспортного експедирування, укладеного сторонами 17 жовтня 2022 року.

Так, згідно п. 7.1 вказаного Договору, всі спори та суперечки, Сторони вирішують шляхом переговорів.

Згідно п. 7.2 Договору, якщо спір не можливо вирішити шляхом взаємних переговорів Сторін, то такий спір має бути вирішений в арбітражному суді.

Відповідно до п. 7.3 Договору, арбітраж, включаючи винесення рішення, має проходити в Міжнародному комерційному арбітражному суді при Торгово-промисловій палаті України.

Рішенням Міжнародного арбітражного комерційного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року у справі №347/2022 за позовом ППSebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща) до ФОП ОСОБА_1 про стягнення 86000 євро завданих збитків, а також витрат на адвокатські послуги та витрат по сплаті арбітражного збору, позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

Стягнуто з ФОП ОСОБА_1 на користь ППSebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща)86000 євро завданих збитків та 4338,78 євро витрат по сплаті арбітражного збору, а всього 90338,78 євро.

Повернуто позивачу надмірно сплачений арбітражний збір у сумі 324,02 євро.

Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 454 ЦПК України, сторони мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу.

Рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути оспорено в порядку, передбаченому цим розділом, якщо місце арбітражу знаходиться на території України.

Заява про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу подається до апеляційного загального суду за місцезнаходженням арбітражу.

Частиною першою статті 459 ЦПК України передбачено, що рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасоване судом лише у випадках, передбачених цією статтею, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або Законом України «Про міжнародний комерційний арбітраж».

Відповідно до частини другої статті 459 ЦПК України, яка узгоджується із частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо:

1) сторона, що подала заяву про скасування, надасть докази того, що:

а) одна із сторін в арбітражній угоді була недієздатною; або ця угода є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки - за законом України; або

б) її не було належним чином повідомлено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або

в) рішення винесено щодо не передбаченого арбітражною угодою спору або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди, проте якщо постанови з питань, які охоплюються арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, що не охоплюються такою угодою, то може бути скасована тільки та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що не охоплюються арбітражною угодою; або

г) склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді сторін, якщо тільки така угода не суперечить закону, від якого сторони не можуть відступати, або, за відсутності такої угоди, не відповідали закону; або

2) суд визначить, що:

а) відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або

б) арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.

Аналогічні підстави для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражного суду передбачено у частині другій статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж».

Згідно із статтею 5 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» з питань, що регулюються цим Законом, ніяке судове втручання не повинно мати місця, крім як у випадках, коли воно передбачене в цьому Законі.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що перелік підстав для скасування рішення арбітражного суду є вичерпним.

Заперечуючи проти оскаржуваного рішення арбітражного суду, заявник вважав, що воно порушує публічний порядок України, а також, що даний спір не міг бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу.

Зокрема, порушення публічного порядку заявник вбачає у недотриманні Арбітражним судом засадничих принципів процесуального права, які є частиною публічного порядку України, а саме принципів диспозитивності та змагальності судового процесу.

Відповідно до підпункту «б» пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України, рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо суд визначить, що арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.

Під публічним порядком розуміють правопорядок держави, визначені принципи і засади, які становлять основу існуючого у ній ладу (стосуються її незалежності, цілісності, самостійності та недоторканності й основних конституційних прав, свобод, гарантій тощо).

Порушення публічного порядку може стосуватися основоположних принципів як матеріального, так і процесуального права.

Як порушення процесуального публічного порядку потрібно розуміти ті процесуальні порушення, допущені арбітражним судом, які є підставою для його скасування відповідно до пункту 1 частини другої статті 459 ЦПК України.

Такі підстави для скасування рішення арбітражного суду можуть бути застосовані у тому разі, якщо сторона, яка подала заяву про скасування арбітражного рішення, обґрунтовує таку заяву цими доводами.

Натомість, підстави для скасування рішення арбітражного суду відповідно до пункту 2 частини другої статті 459 ЦПК України підлягають перевірці судом ex officio.

Категорія публічного порядку застосовується не лише задля того, щоб захистити державу від таких іноземних арбітражних рішень, що порушують діючі в державі фундаментальні принципи справедливості і правосуддя у країні визнання та виконання таких рішень.

Очевидне неправильне застосування арбітражним судом фундаментальних норм національного матеріального права чи грубе порушення норм процесуального права також може призвести до порушення публічного порядку України та підлягає оцінці національним судом під час оскарження в ньому рішення комерційного арбітражу, розташованого у тій самій країні.

Відповідно, рішення МКАС при ТПП України також підлягають оцінці судом на предмет порушення публічного порядку України.

У своїх висновках Верховний Суд неодноразово зазначав, що публічний порядок України може бути порушено таким рішенням міжнародного комерційного арбітражного суду, під час постановлення якого істотно та очевидно порушено право на судовий захист.

До таких порушень належать невідповідність рішення арбітражу виключній компетенції державного суду на вирішення такого спору або існує рішення національного суду у спорі між тими ж сторонами, про той самий предмет, з тих самих підстав, що і спір, який розглядається арбітражним судом.

Порушення публічного порядку матиме місце також у тих випадках, коли рішенням арбітражного суду порушено:

1. Засадничі, фундаментальні принципи (засади) українського права, у першу чергу конституційні, основи правопорядку в Україні, а також основні засади цивільного права.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (стаття 19 Конституції України).

Відповідно до статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією Українита законом; свобода договору; свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно зі статтею 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Основними засадами судочинства є: 1) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 2) забезпечення доведеності вини; 3) змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; 4) підтримання публічного обвинувачення в суді прокурором; 5) забезпечення обвинуваченому права на захист; 6) гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 7) розумні строки розгляду справи судом; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення; 9) обов`язковість судового рішення.

2. Загальноприйняті принципи моралі, законні інтереси осіб, суспільства та держави.

3. Основоположні принципи та норми міжнародного права, у тому числі міжнародно-правові стандарти прав людини.

Заявник не надав до суду доказів на підтвердження того, що оскаржуване арбітражне рішення впливає на суспільні, економічні та соціальні основи діяльності держави Україна або таке рішення заподіє шкоду суверенітету чи безпеці держави Україна.

Обґрунтування доводів заявника щодо порушення арбітражним Рішенням публічного порядку України фактично зводиться до незгоди з правильністю застосування норм матеріального права, переоцінки доказів та до перегляду спору по суті, що процесуально є неприпустимим.

Посилання заявника на те, що матеріали справи не містять доказів, які б доводили повязаність мети та предмету Договору №EUR/17/10/2022 з необхідністю виконання перевезення придбаної продукції за контрактом №0209 від 02 вересня 2022 року, не можуть бути взяті до уваги, оскільки зазначені обставини були предметом розгляду МКАС при ТПП та їм надана відповідна правова оцінка, перевірка правильності якої виходить за межі повноважень суду.

Рішення МКАС при ТПП по справі 347/2022 не створює для боржника обов`язку сплатити за щось протизаконне, не свідчить про порушення бюджетного законодавства України.

Обставини, встановлені рішенням МКАС при ТПП України від 29 вересня 2023 року у справі №347/2019, не стосуються суспільних, економічних та соціальних основ Держави Україна, рішення ухвалено у спорі, передбаченому арбітражною угодою, та виключно стосовно боржника як окремої юридичної особи та самостійного учасника господарського обороту, тому виконання зазначеного рішення не суперечить публічному порядку України, її незалежності, цілісності, самостійності та недоторканності, конституційним правам, свободам, гарантіям, що спростовує доводи заяви у цій частині.

За таких обставин суд визнає недоведеною підставу для скасування рішення арбітражного суду у зв`язку з порушенням публічного порядку України.

З огляду на те, що заявником не наведено, а судом не встановлено підстав для скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року у справі №347/2022 за позовом Приватного підприємства Sebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (Україна) про стягнення 86000 євро завданих збитків, а також витрат на адвокатські послуги та витрат по сплаті арбітражного збору слід відмовити, а рішення міжнародного комерційного арбітражу - залишити без змін.

У такому разі розподіл судових витрат у вигляді сплаченого заявником судового збору за подання заяви про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу не проводиться згідно із статтею 141 ЦПК України.

Керуючись статтями 23, 259, 268, 454, 457, 459, 460 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заявифізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , подану адвокатом Письменною Наталею Володимирівноюпро скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 29 вересня 2023 року, ухваленого у справі №347/2022 за позовом Приватного підприємства Sebastian Urbanczyk Kudron Dairy (Республіка Польща) до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (Україна) про стягнення 86000 євро завданих збитків, а також витрат на адвокатські послуги та витрат по сплаті арбітражного збору - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повної ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Київський апеляційний суд.

Ухвала, якщо вона не буде оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складений 25 березня 2024 року.

Суддя К.П. Приходько