Провадження № 2-п/947/51/24
УХВАЛА

19.03.2024

Київський районний суд м. Одеси у складі головуючого - судді Луняченка В.О. ,

За участю

Представника заявника адвоката Голосова Ю.В.

Представника позивача ОСОБА_1 адвоката Євценко Р.І.

Розглянувши заяву адвоката Голосова Ю.В., поданої в інтересах ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення від 23.03.2023 року по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням суду від 23.03.2023 року були задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики та стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 22 800,00 доларів США.

01.03.2024 року від представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Голосова Ю.В. надійшла заява по перегляд заочного рішення.

Підставами про перегляд заочного рішення у заяві зазначено той факт що ОСОБА_2 який під час розгляду справи перебував поза межами країни а тому не отримував а ні повістки а ні смс тому з поважних причин не міг бути присутнім на судових засіданнях щодо яких не був обізнаний а крім того необізнаність відповідача щодо розгляду справи завадила йому подати заяву пр застосування до позовних вимог строків позовної давності так як строк виконання зобов`язання по розписці яку надала позивачка визначений 13.04.2018 а тому загальний строк позовної давності сплинув 13.04.2021 , враховую це позовна заява яка надійшла до суду 01.12.2022 була подана після спливу строку позовної давності.

Суд , проаналізувавши подану заяву та обґрунтування необхідності скасування заочного рішення а також заперечення від представника позивача прийшов до висновку що у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити з таких підстав:

Цивільний процесуальний кодекс України ( далі ЦПК України ) визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави ( ч.1 ст. 2 ЦПК України ).

Суд при розгляді справи керується принципом верховенства права, розглядаючи справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та застосовуючи при розгляді справ, зокрема, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права ( ч.1,2 та 4 ст. 10 ЦПК України ).

Згідно ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається що ОСОБА_2 має зареєстроване місце проживання у АДРЕСА_1 ( а/с 20).

На зазначену адресу судом, згідно вимог ч.7 ст. 128 ЦПК України, направлялись ухвала про відкриття провадження із копією позовної заяви з додатками та повістки , яки були отримані за даною адресою, про що свідчить зокрема відомості про вручення повістки 10.02.2023 ( а/с 24) та 10.03. 2023 (а/с 33) , а копія заочного рішення яка була направлена судом отримана 07.04.2023 (а/с 42).

Таким чином , у відповідності до вимог ч.8 ст. 128 та ч.1-3 ст. 130 ЦПК України , суд розглянув справу у порядку заочного провадження з урахуванням належного повідомлення сторони відповідача про час і місце розгляду справи.

Водночас посилання представника відповідача про порушення прав відповідача щодо ненадання йому можливості заявити клопотання про застосування строку позовної давності, як єдиної обставини , яка б мала суттєве значення на розгляд справи не приймаються судом як вагома обставина, так як згідно п.12 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України ( Положення) під час дії карантину , введеного Постановою Кабінету Міністрів України "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" від 11 березня 2020 року № 211 (із наступними змінами і доповненнями), і до його відміни (скасування) в установленому законом порядку, строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Зазначений карантин було скасовано Постановою КМУ 1 липня 2023 року , а тому подача позивачкою 01.12.2022 позову була здійснена у період дії карантину , протягом якого строки позовної давності були продовженими.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд, одним з критеріїв якого є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

У даному випадку відсутні визначені законом підстави для скасування заочного рішення , яке розглянуто із дотриманням відповідних процесуальних процедур та без наявності суттєвих обставин яки можуть вплинути на рішення суду.

У відповідності до вимог п.4 ст. 264 ЦПК України при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду.

Суд вважає необґрунтованим посилання представника позивача про те, що заява про перегляд заочного рішення була подана поза межами строку , визначеного ч. 2 ст. 284 ЦПК України, повинна бути залишена без розгляду, з огляду на правові висновки Верховного Суду про те, що заява про перегляд заочного рішення у разі її подання поза межами визначеного законом строку та за відсутності підстав для його поновлення має бути залишена без задоволення (а не залишена без розгляду). Про це зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 9 листопада 2021 року при розгляді справи № 214/5505/16. У даному випадку, на думку суду, питання строку подання заяви про перегляд заочного рішення не має суттєвого значення внаслідок, встановленої судом, відсутності правових підстав для скасування заочного рішення , а згідно вказаної позиції ВП ВС, факт відмови у скасування заочного рішення без окремого питання про поновлення строку не впливатиме на права учасників справи.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 280-288, 353,354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення від 23.03.2023 року по цивільної справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Повний текст ухвали буде виготовлено протягом п`яти днів після проголошення вступної та резолютивної частині ухвали.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали складено 25.03.2024.

Суддя Луняченко В. О.