КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження № 22-ц/824/7662/2024 Доповідач в суді апеляційної інстанції - Яворський М.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Яворського М.А. (суддя-доповідач), Кашперської Т.Ц., Фінагеєва В.О.,

розглянувши цивільну справу в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , подану ОСОБА_2 , на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини разом із батьком, -

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2019 року ОСОБА_3 звернулась до суду першої інстанції із позовом до ОСОБА_1 із позовом про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини разом із батьком, визнання особистою власністю, відповідно до якого просив: розірвати шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрований 09 липня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського управління юстиції у м. Києві (актовий запис №850); визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із батьком - ОСОБА_3 ; визнати автомобіль марки «Лексус» GS 200 Т, державний номерний знак НОМЕР_1 , нерухоме майно за адресою АДРЕСА_1 , об`єкт нерухомості (машино-місце) за адресою АДРЕСА_2 - особистою приватною власністю ОСОБА_3 .

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 02 грудня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини, визнання майна особистою власністю роз`єднано в окремі самостійні провадження: за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини і за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою власністю.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей разом з батьком - задоволено частково.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрований 09 липня 2010 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, про що було зроблено актовий запис № 850, (свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_2 ) - розірвано.

Після розірвання шлюбу прізвища сторін незмінні.

Визначено місце проживання малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із батьком - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В подальшому, представник ОСОБА_3 - ОСОБА_5 подав заяву про виправлення описки у рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року виправлено описку в рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року, а саме: у першому абзаці резолютивної частини рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року вказано зазначити вірне «задовольнити повністю» замість невірного «задовольнити частково».

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, яку мотивовано тим, що оскаржувана ухвала винесена із порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню.

Так, апелянт посилається на те, що суд першої інстанції оскаржуваною ухвалою вніс виправлення у резолютивну частину рішення, задовольнивши позовні вимоги повністю, а не частково. Апелянт вважає, що в даному випадку суд першої інстанції під виглядом виправлення описки у рішенні суду, фактично змінив його зміст, оскільки мотивувальна частина рішення не містила висновків щодо вирішення позовних вимог в повному обсязі, судом було лише зазначено про задоволення позовної вимоги №2.

Вказано, що позовні вимоги ОСОБА_3 до відповідачки по справі стосувались виключно питання розірвання шлюбу та визначення місця проживання однієї дитини - сина, так як донька постійно проживає з матір`ю в Швейцарії з 2022 року.

Враховуючи вищевикладене, представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні заяви представника позивача про виправлення описки відмовити. Вирішити питання судових витрат.

04 березня 2024 року на адресу апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника ОСОБА_3 - ОСОБА_5 , відповідно до якого зазначено, що ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, а тому підлягає залишенню без змін, а подана апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення. У відзиві зазначено, що ухвалою про виправлення описки суд першої інстанції ніяким чином не змінював суті ухваленого судового рішення, а тому подана апеляційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.

У відповідності до ч. 1 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

У відповідності до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з ч. 3 ст. 369 ЦПК України, з урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути апеляційні скарги, зазначені в частинах першій та другій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи вищевикладене, оскільки із матеріалів справи не вбачається обставин, які б унеможливлювали розгляд справи без повідомлення учасників справи, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції відповідає вказаним вимогам закону виходячи з наступного.

Так, суд першої інстанції, постановляючи ухвалу про виправлення описки в рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року, мотивував своє рішення тим, що судом було помилково зазначено, що позовні вимоги ОСОБА_3 підлягають частковому задоволенню, замість вірного, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги на відповідність їх вимогам закону та обставинам справи, апеляційний суд керується наступним.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, арифметичні або граматичні помилки (описки), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення або постановив ухвалу. Способом усунення неточності рішення є виправлення описок та явних арифметичних помилок.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущену в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Як роз`яснено в пункті 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливості реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачем по справі було заявлені дві позовні вимоги, а саме: розірвати шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрований 09 липня 2010 року відділом реєстрації актів цивільного стану Оболонського управління юстиції у м. Києві (актовий запис №850); визначити місце проживання малолітньої дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із батьком - ОСОБА_3 .

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дітей разом з батьком - задоволено частково.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , зареєстрований 09 липня 2010 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у м. Києві, про що було зроблено актовий запис № 850, (свідоцтво про шлюб серія НОМЕР_2 ) - розірвано.

Після розірвання шлюбу прізвища сторін незмінні.

Визначено місце проживання малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із батьком - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.175-178).

Із тексту ухваленого рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 29 вересня 2022 року вбачається, що суд першої інстанції задовольнив як позовну вимогу про розірвання шлюбу, так і позовну вимогу про визначення місця проживання дитину ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із батьком - ОСОБА_3 .

Таким чином, судом було задоволено позовні вимоги ОСОБА_3 в повному обсязі.

Враховуючи викладене, доводи апелянта про те, що оскаржуваною ухвалою про виправлення описки було змінено рішення по суті, апеляційним судом сприймаються критично, оскільки мотивувальна частина рішення від 29 вересня 2022 року спростовує вказані доводи.

Відповідно до положень статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин апеляційний суд доходить висновку, що судове рішення суду першої інстанції відповідає обставинам справи, ухвалене з дотриманням норм матеріального і процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 7, 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану ОСОБА_2 , залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, окрім випадків, передбачених ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Судді :

_______________ ________________ ______________

М.А.Яворський Т.Ц.Кашперська В.О.Фінагеєв