Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/279/24
Провадження № 2/279/563/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2024 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі судді Шульги О.М., з секретарем Райвахівською Л.В., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені в порядку спрощеного провадження цивільну справу № 279/279/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття жилого приміщення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому зазначив, що є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування квартири № 9221 від 03.12.2005 року та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 9348937 від 20.12.2005 року .

Відповідач, ОСОБА_2 , є власником вище розміщеної квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується інформаційною довідкою №361217411 від 09.01.2024 року з відомостями з реєстру прав власності на нерухоме майно.

Неодноразово, а саме: 18.06.2023 року, 20.06.2023 року, 22.06.2023 року, 02.07.2023 року, 04.10.2023 року з вини відповідача, яка є його сусідкою, що проживає на поверх вище, відбулося затоплення його квартири.

Для фіксування факту залиття квартири він звертався з заявами до керівника КВЖРЕП № 1 для складання відповідних актів .

Факт залиття квартири АДРЕСА_1 , підтверджується актами про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 28.06.2023 року, від 03.07.2023 року, від 11.10.2023 року, затвердженими начальником КВЖРЕП № 1, ОСОБА_3 .

Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 28.06.2023 року, залиття квартири АДРЕСА_3 має багаторазовий характер, причиною залиття є недбале ставлення мешканців вище розміщеної квартири АДРЕСА_4 до стану технічного обладнання.

Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 03.07.2023 року причиною залиття квартири АДРЕСА_3 , зі слів мешканців вище розміщеної квартири АДРЕСА_4 , є засмічення внутрішньо- квартирної каналізаційної системи та неправильний уклон.

Відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 11.10.2023 року при заповнені водою теплових мереж у вище розміщеній квартирі АДРЕСА_4 був незакритий водорозбірний кран на батареї, що і стало причиною залиття квартири АДРЕСА_1 .

Вказане вище, підтверджує багаторазовий характер залиття його квартири АДРЕСА_1 мешканцями вище розміщеної квартири АДРЕСА_4 .

Внаслідок затоплення його квартири, з вини відповідача, йому було завдано майнової шкоди.

Для визначення розміру майнової шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири, він звернувся до сертифікованого оцінювача, ОСОБА_4 , яким було проведено роботу з визначення вартості збитків від пошкодження, які заподіяні в житловій квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 .

За результатами проведення роботи з визначення вартості збитків, йому було надано довідку від 03.07.2023 року сертифікованого оцінювача, ОСОБА_4 , якою визначено вартість збитку станом на 03.07.2023 року в сумі - 20000 (двадцять тисяч) гри. та довідку від 11.10.2023 року сертифікованого оцінювача, ОСОБА_4 , якою визначено вартість збитку станом на 11.10.2023 року в сумі - 42000 (сорок дві тисячі) гривень.

Відповідно до довідки, виданої 03.07.2023 року оцінювачем ОСОБА_4 , під час проведення досліджень було встановлено наступне:

1.Відповідно до акту про залиття від 28.06.2023 року, виданого КВЖРЕП № 1 внаслідок залиття пошкоджено: кухня (приміщення № 3 - площею 5,67 м?) - плями від затікання на стелі до 2 м? (водоемульсійне фарбування, гіпсокартон), на стіні сліди затікання 1,5*2м (водоемульсійне фарбування), розбухли кухонні меблі (навісна шафа, стільниця).

2.Відповідно до акту про залиття від 03.07.2023 року, виданого КВЖРЕП № 1 внаслідок повторного залиття пошкоджено: кухня ( приміщення № 3 - площею 5,67 м?) - плями від затікання на стелі до З м? (водоемульсійне фарбування, гіпсокартон), на стіні сліди затікання З м?.

3.Вартість пошкоджень майна від попадання вологи в житловій квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 , станом на 03.07.2023 року, складає: 20000 (двадцять тисяч) гривень.

Відповідно до довідки, виданої 11.10.2023 року оцінювачем ОСОБА_4 , під час проведення досліджень було встановлено наступне:

1.Відповідно до акту про залиття від 11.10.2023 року, виданого КВЖРЕП № 1 внаслідок залиття пошкоджено: в двох кімнатах (приміщення № 4- площею 16,99 м?, приміщення № 5 - площею 10,9 м?) мокрі плями від затікання на стінах (водоемульсійне фарбування), намок комп`ютерний стіл, підлога. На стелях місцями жовті плями від затікання розміром до 4,0 м?.

2.Вартість пошкоджень майна від попадання вологи в житловій квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 , станом на 11.10.2023 року, складає: 42000 (сорок дві тисячі) гривень.

За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.

У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відсутність вини у завданні шкоди, згідно положень ст.1166 ЦК України, повинен доводити сам заподіювач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. При цьому, позивач доводить лише факти, на яких ґрунтуються його позовні вимоги.

Згідно з пунктом 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, який повинен встановлювати причини залиття, зокрема чи залиття спричинено унаслідок несправності внутрішньо будинкових мереж водопостачання та водовідведення та з`ясування питання чи не було це наслідком недбалості осіб, мешканців квартир або інші обставини, що могли спричинити залиття. Форма вказаного акта встановлена в додатку № 4 до Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій.

Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири, наймач, член сім`ї наймача, зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі.

Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником.

Отже, відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав, як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювана шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювана і вина останнього.

Акти про залиття квартири та довідки про завдані йому збитки внаслідок затоплення квартири в своїй сукупності доводять причинний зв`язок між завданням шкоди та виною відповідача.

Враховуючи вказане, в результаті неодноразового пошкодження та залиття квартири йому завдана матеріальна шкода на суму 62000 (шістдесят дві тисячі) гривень, в яку входить вартість необхідного поновлюваного ремонту квартири, згідно складених оцінювачем, ОСОБА_4 , довідок.

На добровільних засадах відповідач відмовився відшкодувати нанесені матеріальні збитки або провести ремонтні роботи своїми силами, та за свій рахунок.

Він неодноразово намагався вирішити дане питання мировим шляхом в досудовому порядку, однак відповідач на контакт йти відмовляється, всі його усні звернення до нього були проігноровані.

У зв`язку з вказаним вище, він був вимушений звертатися до органів поліції для вирішення даного питання, пов`язаного з неодноразовим залиттям його квартири, що як наслідок фактично обмежує його у праві користуватися своїм майном та завдає йому значної майнової шкоди.

Факт звернення до органів поліції, підтверджується: заявами про кримінальне правопорушення від 03.07.2023 року, від 04.07.2023 року, від 05.10.2023 року, талонами повідомлення єдиного обліку №7871, №11963 про прийняття та реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію від 04.07.2023 року, від 05.10.2023 року (Додаток № 10 - копії заяв про кримінальне правопорушення, Додаток № 11 - копії талонів повідомлення єдиного обліку про прийняття та реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію).

Оскільки відповідач в добровільному порядку завдані залиттям квартири збитки відшкодовувати відмовляється, він вимушений звернутися до суду із відповідним позовом.

Внаслідок затоплення його квартири відповідачем, йому було заподіяно моральну шкоду, яка полягає у душевних стражданнях, яких він зазнав у зв`язку із неодноразовим залиття належної йому квартири, та яка не може бути відшкодована шляхом лише констатації судом факту порушення. Він переніс значні фізичні та психічні страждання, було порушено його нормальні життєві зв`язки та ритми, створено незручності в користуванні його приватною власністю протягом тривалого часу.

Також разом із ним проживають двоє дітей, з якими він був вимушений тимчасово змінювати місце проживання у зв`язку з залиттям квартири, що як наслідок порушило їх нормальні ритми життя та створило додаткові незручності .

Відповідно до ч.1 ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Згідно з п.3 ч.2ст.23 ЦК України моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування (ч.4 ст.23 ЦК України).

Враховуючи вказане, вважає, що сума 10000 гривень в рахунок відшкодування завданої йому моральної шкоди відповідачем відповідає засадам розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до ч. 6 ст. 28 ЦПК України позови про відшкодування шкоди, заподіяної майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред`являтися також за місцем заподіяння шкоди.

Просить стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 : 62000 (шістдесят дві тисячі) гривень матеріальної шкоди, спричиненої залиттям квартири; 10000 (десять тисяч) гривень в рахунок відшкодування моральної шкоди; 1000 (тисячу) гривень в рахунок відшкодування витрат на проведення оцінки збитку, спричиненого залиттям квартири. Одночасно просить стягнути з ОСОБА_2 на його користь понесені судові витрати.

25.01.2024 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження, без повідомлення (виклику) сторін, та встановлено відповідачу строк для подачі відзиву на позов та подання письмових та електронних доказів щодо заперечення проти позову.

Ухвала про відкриття провадження, копія позовної заяви з додатком направлялась рекомендованими листами за місцем реєстрації та проживання відповідача.

Одночасно про розгляд справи в спрощеному провадженні повідомлялось шляхом розміщення оголошення на веб-сайті суду.

У встановлений строк відзив на позов та будь-які клопотання, пов`язані з розглядом справи не надійшли.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне:

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що стверджується договором дарування квартири, посвідченого 2.12.2005 року приватним нотаріусом Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області Добролежею Л.Г., зареєстрованого в реєстрі за №9221.

Зазначений правочин став підставою для внесенні відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

З вказаного реєстру слідує, що відповідач ОСОБА_2 є одноособовим власником квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до актів про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 28.06.2023 року, від 03.07.2023 року, 11.10.2023 року, складених комісією КВЖРЕП №1 та затверджених начальником КВЖРЕП №1 Городничим П.С., слідує, що 22.06.2023 року, 01.07.2023 року та 11.10.2023 року мало місце затоплення квартири АДРЕСА_1 .

Причинами затоплення зазначено : у акті від 28.06.2023 року - недбале ставлення мешканців вище розміщеної квартири АДРЕСА_4 до сантехнічного обладнання; від 03.07.2023 року - засмічення внутрішньо-квартирної каналізаційної системи та неправильного її уклону; від 11.10.2023 року - при заповнені водою теплових мереж у квартирі АДРЕСА_4 був не закритий водозабірний кран на батареї, що стало причиною затоплення.

З довідок ФОП ОСОБА_5 слідує, що вартість пошкоджень майна від попадання вологи в житловій квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5 , станом на 03.07.2023 року складає 20000 гривень, а станом на 11.10.2023 року 42000 гривень.

Відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим майновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Вказана норма закону регулює загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина.

З п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 27.03.1992 року "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" слідує, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи шкода, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу у деліктних правовідносинах діє презумпція заподіювача шкоди, згідно з якою вина відповідача презюмується, якщо він не доведе відсутності своєї вини.

Пошкодження систем, за які відповідають комунальні служби, і які могли стати причиною затоплення квартири позивача, встановлено не було.

За використання сантехнічного або водогінного обладнання чи недбалого відношення до використання такого обладнання, його несвоєчасної заміни чи несанкціонованого ремонту несе відповідальність власник житлового приміщення.

Відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача та розмір збитків, спричинених залиттям квартири, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.

Отже, оскільки відповідач не довела, що затоплення квартири АДРЕСА_1 сталося не з її вини, тому повинна відшкодувати завдану шкоду в розмірі 62000 гривень.

Статтею 23 ЦК України передбачено право особи на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав, яка полягає зокрема у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Внаслідок залиття квартири позивач певний час не міг належним чином користуватися житлом та відчував певний дискомфорт, тому визначаючи розмір моральної шкоди суд враховує характер та обсяг душевних страждань та тривалість цих негативних наслідків, вимушеність змін у життєвих стосунках та необхідність докладати додаткових зусиль для можливості відновлення порушеного права і оцінює заподіяну шкоду в розмірі 10000 гривень, що є достатнім, розумним та справедливим для відшкодування заподіяного виду шкоди.

Розподіл судових витрат у справі підлягає вирішенню відповідно до ст.141 ЦПК України.

Судові витрати у даній справі складаються зі сплати судового збору та залучення спеціаліста - оцінювача.

Керуючись ст. 4, 12, 19, 141,258, 259, 265, 268, 273, 279, 354, 355 ЦПК України, ст.ст.22, 23, 386, 1166, 1167 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" №4 від 31.03.1995 року", Постановою Пленуму Верховного Суду України "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" №6 від 27.03.1992 року,

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 62000 гривень заподіяної матеріальної шкоди, 10000 гривень моральної шкоди, а також 2211 гривень 20 копійок понесених судових витрат.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі протягом тридцяти днів апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня його вручення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Сторони та учасники:

Позивач ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя: О.М.Шульга