Єдиний унікальний номер 305/3089/23
Провадження по справі 2-з/305/16/24
УХВАЛА

26.03.2024 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області у складі: головуючого - судді Дочинця С.І., при секретарі Пучиній Я.І., розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні Рахівського районного суду Закарпатської області заяву адвоката Думич Оксани Іванівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Рахівського районного суду Закарпатської області перебуває на розгляді цивільна справа за позовом адвоката Думич Оксани Іванівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , про стягнення грошових коштів.

Адвокат Думич О.І. подала заяву про забезпечення позову, в якій просить до вирішення справи по суті вжити заходи забезпечення позову. В обґрунтування необхідності застосування такого заходу, як забезпечення позову посилається на те, що предметом позову є стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошових коштів у розмірі 10 000,00 доларів США. З огляду на вказане, з метою недопущення вчинення відповідачем дій, спрямованих на ускладнення чи унеможливлення відновлення порушеного права ОСОБА_1 , представник позивача вважає за доцільне застосувати заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ОСОБА_2 . Також зазначив, що на доцільність застосування заходів забезпечення позову саме у вигляді накладення арешту на грошові кошти, що належать відповідачу та знаходяться на його рахунках, вказує відсутність у власності відповідача будь-якого нерухомого майна, на яке могло б бути звернено стягнення у процесі примусового виконання позитивного рішення суду. Вказане підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта.

У зв`язку з наведеним, адвокат Думич О.І. просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать ОСОБА_2 та знаходяться на його банківських рахунках (депозитних, поточних, карткових) в усіх банківських або інших кредитно-фінансових установах на території України в межах суми заявлених позовних вимог у розмірі 10 000,00 доларів США, що станом на момент подання заяви відповідно до офіційного курсу Національного Банку України становить 389 075,00 гривень.

На підставі ч.1 ст.153 ЦПК України, сторони не викликалися.

Вивчивши заяву про забезпечення позову, суддя приходить до наступного висновку.

У частині другій статті 149 ЦПК України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Слід відзначити, що саме лише посилання в заяві на потенційну неможливість чи утруднення виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування та підтвердження їх доказами згідно зі статтею 81 ЦПК, не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Пленум Верховного Суду України в своїй постанові № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Крім того, відповідно до ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність», арешт на майно або кошти банку, що знаходяться на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця чи рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця або за рішенням суду.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Арештовані кошти слід обмежувати розміром суми позову та можливих судових витрат. Накладення судом арешту на рахунки боржника чинним законодавством не передбачене, але суд вправі накласти арешт на кошти, які обліковуються на рахунках у банківських або в інших кредитно-фінансових установах, у межах розміру сум позовних вимог та можливих судових витрат. Відомості про наявність рахунків, їх номери та назви відповідних установ, в яких вони відкриті, надаються суду заявником.

Аналогічні висновки зробив Верховний Суд у постанові від 25.09.2019 року у справі № 320/3560/18; провадження № 61-5051св19.

Як вбачається з заяви про забезпечення позову, представник позивача не надає належних доказів на підтвердження того, що невжиття даних заходів може призвести до утруднення, або навіть неможливості у майбутньому виконати рішення суду.

Крім того, представник позивача не надає жодних доказів про рід діяльності відповідача чи інші дані про особу відповідача. Без наявності таких відомостей суд, накладаючи арешт на грошові кошти, може втрутитись в господарську діяльність юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець та порушити права інших третіх осіб.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що заява позивача про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

Згідно ч.7 ст.153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч.11 ст.153 ЦПК України ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Згідно ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи викладене, керуючись ст.149, 150, 153, 247 ЦПК України, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката Думич Оксани Іванівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційної скарги не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Рахівського районного суду

Закарпатської області Дочинець С.І.