ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/5354/24
провадження № 2/753/4834/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" березня 2024 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

14.03.2024 до суду електронними засобами зв`язку через систему «Електронний суд» від представника позивача - адвоката Ліпінського Єгора Вікторовича надійшла вказана позовна заява.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у даній справі, суд керується наступними вимогами закону.

У відповідності до ч. 6 ст. 187 ЦПК України у разі, якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Згідно відомостей електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» від 21.03.2024, позивач ОСОБА_1 має зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_1 , а місце проживання відповідача ОСОБА_2 в м. Києві зареєстрованим не значиться.

Згідно відомостей Центру надання адміністративних послуг Чабанівської селищної ради Фастівського району Київської області від 20.03.2024, відповідач ОСОБА_3 має зареєстроване місце проживання за адресою АДРЕСА_2 .

Статтею 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.

Позивач, діючи через свого представника, звернулася до Дарницького районного суду міста Києва, обґрунтовуючи у позові обрану підсудність тим, що і позивач, і відповідач мають зареєстроване місце проживання за однією адресою, однак, як встановлено судом, вказане обґрунтування є хибним та посилання на зареєстроване місце проживання сторін за однією адресою не відповідає дійсності.

При цьому, з матеріалів справи не вбачається, що саме на утриманні позивача є малолітні або неповнолітні діти, або що вона не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

За таких обставин, підстав для розгляду справи Дарницьким районним судом м. Києва не вбачаю. Справу слід розглядати за загальним правилом - за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання відповідача.

Суд відмічає, що встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати провадження щодо конкретної справи. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна справа розглядалася і вирішувалася законним, компетентним, незалежним і неупередженим судом, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом. Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

До того ж, у відповідності до ст. 378 ЦПК України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Відповідно до ч. 9 ст. 187 ЦПК України, якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд надсилає справу за підсудністю в порядку, встановленому статтею 31 ЦПК України.

Згідно із п.1.ч.1 ст. 31 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Постановою Верховної Ради України від 17.07.2020 № 807-IX Про утворення та ліквідацію районів утворено, зокрема, Фастівський район (з адміністративним центром у місті Фастів) у складі територій, зокрема, Чабанівської селищної територіальної громади.

Проте, Законом України «Про внесення зміни до пункту 3-1 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо територіальної юрисдикції місцевих судів на території України до прийняття закону щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів» № 2808-IX від 01.12.2022 Верховною Радою України постановлено Пункт 3-1 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" (Відомості Верховної Ради України, 2016 р., № 31, ст. 545 із наступними змінами) викласти в такій редакції: "3-1. До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX".

Виходячи з наведеного, справа підлягає направленню за підсудністю до Києво-Святошинського районного суду Київської області, за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Керуючись ст.ст. 28, 31, 187, 260, 353-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Передати матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу до Києво-Святошинського районного суду Київської області (вулиця Мельниченка, 1, місто Київ, 03170) за підсудністю.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Суддя М.О. Заставенко

Повний текст ухвали складено 25.03.2024.