КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року місто Київ

єдиний унікальний номер справи: 754/746/22

номер провадження: 22-ц/824/867/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Верланова С.М. (суддя - доповідач),

суддів: Невідомої Т.О., Нежури В.А.,

за участю секретаря - Мазурок О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Ковальчука Степана Миколайовича та апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - адвоката Бабенка Сергія Сергійовича на ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 03 серпня 2023 року у складі судді Таран Н.Г., у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , про витребування з незаконного чужого володіння земельної ділянки,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2022 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , в якому просила:

визнати недійсним та скасувати договір купівлі-продажу земельної ділянки від 24 червня 2011 року №1424, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком О.Б.;

витребувати у ОСОБА_5 та передати ОСОБА_3 належну їй на праві власності земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :62:510:0010, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

09 березня 2023 року у підготовчому засіданні представник ОСОБА_3 - адвокат Українець М.П. подав заяву про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

Заява мотивована тим, що позивачка стверджує, що вона не відчужувала належну їй земельну ділянку, не укладала та не підписувала договір купівлі-продажу спірної земельної ділянки. Вказував, що суду було надано висновок експерта Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру №СЕ-19/111-22/46597-ПЧ від 30 листопада 2022 року. Разом з тим, виходячи з принципу безпосередності судового процесу для належного виконання обов`язку доказування та забезпечення можливості надання до суду оригіналу висновку експерта, складеного в рамках саме даної справи, вважав за доцільне призначити у даній справі судову почеркознавчу експертизу.

З урахуванням наведеного, представник ОСОБА_3 - адвокат Українець М.П. просив призначити у даній справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру. На вирішення експертизи поставити таке питання: Чи ОСОБА_3 виконаний підпис та рукописний текст у графі «Продавець» договору купівлі-продажу земельної ділянки від 24 червня 2011 року, номер у реєстрі нотаріальних дій 1424, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком О.Б.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 03 серпня 2023 року призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, на вирішення якої експертам поставлено такі питання:

1. Чи ОСОБА_3 виконаний підпис та рукописний текст у графі «Продавець» договору купівлі-продажу земельної ділянки від 24 червня 2011 року, номер у реєстрі нотаріальних дій 1424, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком О.Б.?

2. Чи виконано підпис та рукописний текст у графі «Продавець» договору купівлі-продажу земельної ділянки від 24 червня 2011 року, за реєстраційним номером 1424, посвідченого Гнідюком О.Б., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, навмисно зміненим почерком?

Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та попереджено їх про кримінальну відповідальність за відмову без поважних причин від дачі висновку та за дачу завідомо неправдивого висновку за ст.ст. 384, 385 КК України.

Для проведення експертизи в розпорядження експертів надано: матеріали цивільної справи №754/746/22; витребувані від СУГУНП у місті Києві: оригінали договору купівлі-продажу земельної ділянки від 24 червня 2011 року, номер у реєстрі нотаріальних дій 1424, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком О.Б.; документи, які містять зразки підпису ОСОБА_6 ; копію протоколу тимчасового доступу від 18 жовтня 2022 року, що поміщенні в окремий пакет; відібрані у позивача в судовому засіданні від 08 червня 2023 року умовно-вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_6 на 10 аркушах; конспекти ОСОБА_6 ; оригінал трудової книжки ОСОБА_6 ; вирізані листки записів із записника ОСОБА_6 на 7 аркушах, що поміщенні в окремий пакет.

Витрати по проведенню експертизи покладено на позивачку ОСОБА_3 .

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинено.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвокат Ковальчук С.М. подав апеляційну скаргу, в якій просить її змінити, виключивши з її резолютивної частини посилання на «конспекти ОСОБА_6 » та «вирізані листи записів із записника ОСОБА_6 на 7 аркушах», посилаючись на порушенням судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом було надано для проведення експертизи як порівняльний матеріал зразків підпису та почерку ОСОБА_6 , які експерт має брати до уваги при проведенні почеркознавчого дослідження - конспекти ОСОБА_6 та вирізані листи записів із записника ОСОБА_6 , які не є документами за своєю суттю, змістом та базовими ознаками, та за відсутності будь-яких фактичних даних про те коли такі матеріали були вчинені та чи були вони достовірно виконані саме ОСОБА_7 , що виключає можливість їх віднесення чи до вільних чи до умовно-вільних зразків, що можуть містити підписи чи почерк ОСОБА_6 .

Вважає, що наведені обставини виключають можливість надання судом таких матеріалів як «конспекти ОСОБА_6 та вирізані листи записів із записника ОСОБА_6 » для проведення почеркознавчої експертизи.

Також апеляційну скаргу на ухвалу суду першої інстанції подав представник ОСОБА_2 - адвокат Бабенко С.С., в якій він просить її скасувати та постановити нове судове рішення про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 про призначення судової почеркознавчої експертизи, посилаючись на неповне з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права і неправильне застосування норм матеріального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскільки перший договір купівлі-продажу позивачки з ОСОБА_4 укладений у письмовій формі з нотаріальним посвідченням, тому під час його укладення нотаріусом було встановлено особу позивачки, здійснено визначення обсягу її цивільної дієздатності і підтверджено, що обидві сторони оспорюваного договору мають необхідний обсяг цивільної дієздатності, усвідомлюють власні дії та їх наслідки. Більше того, сторони спору це підтвердили у оспорюваному договорі.

Вказує, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення. Призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду, при цьому, питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи.

Зазначає, що підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, що мають значення для справи, для такого з`ясування необхідні спеціальні знання, без яких встановити відповідні обставини неможливо. У даному ж випадку матеріали справи містять достатньо документів та доказів для правильного вирішення спору судом.

Також вказує, що суд не виконав вимоги по відібранню вільних, умовно-вільних зразків підпису позивачки, що свідчить про процесуальні порушення, допущені судом першої інстанції при призначенні експертизи, оскільки для проведення експертизи судом було відібрано зразки почерку та підписів, які містяться в блокноті невідомого походження і здійснені невідомою людиною та невідомо коли. Достовірно встановити належність зазначених записів позивачці неможливо.

Крім того вважає, що, заявляючи клопотання про призначення експертизи, позивачка намагається затягнути розгляд справи, незважаючи на те, що справа містить достатню кількість доказів для ухвалення обґрунтованого рішення.

Представник позивачки - адвокат Українець М.П. подав письмові пояснення, в яких вказує, що достовірність вільних зразків почерку та підпису позивачки, зокрема її записів у особистому робочому блокноті, є істотною обставиною, адже автентичність дійсно має значення для повноти та точності судової експертизи та правильного вирішення справи. У зв`язку з цим, у день ухвалення оскаржуваної ухвали було забезпечено особисту участь ОСОБА_3 , а відповідний доказ був наданий до суду в оригіналі у вигляді цілісного документу (блокнот у зшитому вигляді), який досліджувався у судовому засіданні та надавався для огляду іншим учасникам справи. Окремі аркуші були відібрані та вирізані безпосередньо у судовому засіданні, виходячи з часу виконання записів, а саме, максимально наближено до часу укладення оспорюваного правочину. Зміст записів у блокноті забезпечує безумовну та беззастережну можливість ідентифікувати автора тексту. ОСОБА_8 працювала у відділі кадрів Департаменту земельних ресурсів КМДА, а записи стосувались виконуваної роботи.

Зазначає, що у зв`язку зі специфікою професії ОСОБА_3 її почерк та підпис має значний ступінь виробленості (як і станом на 2011 рік), що також прослідковується з експериментальних зразків, відібраних у суді першої інстанції у судовому засіданні. У сукупності з іншими вільними зразками почерку та підпису позивачки вказані зразки дають високу здатність ідентифікувати ознаки збіжності, а також диференціювання. Щодо припущення скаржників про неможливість достовірного встановлення належності зазначених записів позивачці, то зазначає, що в судовому засіданні у ОСОБА_3 відібрано експериментальні зразки, які дають судовим експертам змогу встановити належність таких записів позивачці.

Крім того, звертає увагу, що правовою підставою позову у даній справі не є ст.225 ЦК України, а обставини про не усвідомлення значення своїх дій та (або) не змоги керувати ними, не є предметом доказування у даній справі.

Інші учасники справи не скористалася своїм правом на подання до суду відзиву на апеляційну скаргу, своїх заперечень щодо змісту і вимог апеляційної скарги до апеляційного суду не направили.

Згідно з ч.3 ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Відповідно до положень ч.ч.1,2 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явилися в судове засідання, вивчивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, враховуючи доводи, викладені в письмових поясненнях на апеляційні скарги, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають залишенню без задоволення з таких підстав.

Призначаючи судову почеркознавчу експертизу, суд першої інстанції керувався ст.ст.103, 104 ЦПК України й виходив із того, що позивач просить суд визнати недійсним договір купівлі - продажу як такий, що укладений та підписаний не нею, а тому суд дійшов висновку про те, що для розв`язання даного спору потрібні спеціальні знання, у зв`язку з цим наявні підстави для призначення судової почеркознавчої експертизи.

Також суд зазначив, що враховуючи, що сторонами у справі не було досягнуто згоди при обранні експертної установи, суд першої інстанції обрав для проведення судової експертизи Київський науково-дослідний інститут судових експертиз.

Вказані висновки суду є правильними й такими, що відповідають обставинам справи та вимогам закону.

Статтею 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. При цьому, суд має сприяти учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з положеннями ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору за власною ініціативою, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Порядок призначення судової експертизи у науково-дослідних судово-експертних установах Міністерства юстиції України, обов`язки, права та відповідальність судового експерта, організація проведення експертиз та оформлення їх результатів визначається Законом України «Про судову експертизу», Цивільним процесуальним кодексом України, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, іншими нормативно-правовими актами з питань судової експертизи.

У відповідності до ч.1 ст.102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права (ч.2 ст.102 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч.1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже, судова експертиза призначається у разі потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Така правова позиція висловлена, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24 січня 2018 року в справі №907/425/16 та від 24 січня 2018 року в справі №917/50/17.

У відповідності до вимог ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З матеріалів справи вбачається, що у січні 2022 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , в якому просила: визнати недійсним та скасувати договір купівлі-продажу земельної ділянки від 24 червня 2011 року №1424, виданого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком О.Б.; витребувати у ОСОБА_5 та передати ОСОБА_3 належну їй на праві власності земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер :62:510:0010, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01 червня 2006 року, яке відповідно до положень ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується судом як джерело права, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строки для їх отримання.

Відповідно до принципу диспозитивності, закріпленого ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи, мотивоване тим, що позивачка стверджує, що вона не відчужувала належну їй земельну ділянку, не укладала та не підписувала договір купівлі-продажу спірної земельної ділянки. Виходячи з принципу безпосередності судового процесу для належного виконання обов`язку доказування та забезпечення можливості надання до суду оригіналу висновку експерта, складеного в рамках даної справи, представник позивачки вважав за доцільне призначити у даній справі судову почеркознавчу експертизу.

Колегія суддів вважає, що вказані доводи клопотання представника позивачки судом першої інстанції обґрунтовано прийняті до уваги.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що дотримуючись принципу змагальності сторін і, не створюючи їм перешкод у процесі доказування обставин, суд першої інстанції, з урахуванням вимог ст.13 ЦПК України, дійшов обґрунтованого висновку про призначення у даній справі судової почеркознавчої експертизи, оскільки для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідні спеціальні знання.

Тому доводи апеляційної скарги представника ОСОБА_2 - адвоката Бабенка С.С. про те, що у суду були відсутні підстави для призначення експертизи, оскільки у матеріалах справи міститься достатньо документів та доказів для правильного вирішення судом спору, не заслуговують на увагу з наведених вище підстав.

Посилання в апеляційних скаргах на те, що надані судом для проведення почеркознавчої експертизи конспекти ОСОБА_6 та вирізані листи записів із записника ОСОБА_6 , не є документами за своєю суттю, змістом та базовими ознаками, та за відсутності будь-яких фактичних даних про те коли такі матеріали були вчинені та чи були вони достовірно виконані саме ОСОБА_7 , що, на думку скаржників, виключає можливість їх віднесення чи до вільних чи до умовно-вільних зразків почерку ОСОБА_6 , не заслуговують на увагу, оскільки скаржниками не надано належних та допустимих доказів щодо неналежності конспектів та вирізаних листів записів із записника саме ОСОБА_6 , у зв`язку з чим ними не доведено обставин, на які вони посилаються як на підставу своїх заперечень, та є припущеннями. Тому суд дійшов правильного висновку про надання вказаних документів в розпорядження експертів для проведення експертизи.

До того ж, колегія суддів враховує, у суді першої інстанції представник ОСОБА_1 - адвокат Ковальчук С.М., посилаючись на те, що підписи позивачки у багатьох документах, наданих суду, містять різні підписи, просив поставити експерту питання: Чи виконано підпис та рукописний текст у графі «Продавець» договору купівлі-продажу земельної ділянки від 24 червня 2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гнідюком О.Б. та зареєстрованого в реєстрі за №1424, навмисно зміненим почерком? Представник ОСОБА_2 - адвокат Бабенко С.С. підтримав вказане прохання адвоката Ковальчука С.М.

Зі змісту оскаржуваної ухвали суду вбачається, що вказане питання, яке запропоноване адвокатом Ковальчуком С.М., було враховано судом при призначенні експертизи та поставлено на вирішення експертів, що дозволяє розширити дослідження фактичних обставин справи в межах поставлених на розгляд питань та предмета судового доказування.

Крім того, колегія суддів вважає, що не заслуговують на увагу твердження скаржників про неможливість достовірного встановлення належності записів позивачці, оскільки у судовому засіданні у ОСОБА_3 були відібрані експериментальні зразки, які дають змогу судовим експертам з урахуванням спеціальних знань встановити належність таких записів позивачці.

Отже ухвала суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, і не свідчить про неповне з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Інші доводи апеляційних скарг фактично зводяться до переоцінки доказів, яким судом надана належна правова оцінка, на правильність висновків суду не впливають та їх не спростовують.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду першої інстанції є законною і обґрунтованою, судом додержано вимоги матеріального та процесуального права, а тому цю ухвалу відповідно до ст.375 ЦПК України необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Ковальчука Степана Миколайовича залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - адвоката Бабенка Сергія Сергійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Деснянського районного суду міста Києва від 03 серпня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: