21.03.2024
справа № 643/1663/24
провадження №2/642/701/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про витребування доказів

21 березня 2024 року м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Гримайло А.М., розглянувши клопотання представника позивача Акціонерного товариства «Універсал Банк» - Анастасії Худак про витребування доказів, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Ленінського районного суду м. Харкова знаходиться цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 , в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимого щодо предмета позову на стороні відповідачів Служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради про визнання спадкоємцем за законом та стягнення заборгованості.

Через канцелярію суду разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про витребування доказів, а саме: просить витребувати у Другої Харківської державної нотаріальної контори (адреса: 61093, Харківська область, місто Харків, вулиця Озерянська, будинок 6), належним чином завірену копію спадкової справи №514/2016 стосовно ОСОБА_3 , який номер 17.03.2016.

В обгрунтування клопотання зазначила, що предметом спору у даній справі є спадкове майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Частиною 1 ст. 2-1 Закону України «Про нотаріат» визначено, що державне регулювання, нотаріальної діяльності полягає у встановленні умов допуску громадян до здійснення нотаріальної діяльності, порядку зупинення і припинення приватної нотаріальної діяльності, анулювання свідоцтва про право на зайняття нотаріальною діяльністю; здійсненні контролю за організацією нотаріату, проведенням перевірок організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства; визначенні органів та осіб, які вчиняють нотаріальні дії, здійснюють контроль за організацією нотаріату, проводять перевірки організації нотаріальної діяльності нотаріусів, дотримання ними порядку вчинення нотаріальних дій та виконання правил нотаріального діловодства; визначенні ставок державного мита, яке справляється державними нотаріусами; встановленні переліку додаткових послуг правового і технічного характеру, які не пов`язані із вчинюваними нотаріальними діями, та встановленні розмірів плати за їх надання державними нотаріусами; встановленні правил професійної етики нотаріусів.

Згідно частини 1 статті 39 Закону України «Про нотаріат» порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами та посадовими особами органів місцевого самоврядування встановлюється цим Законом та іншими актами законодавства України.

На виконання зазначених норм Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року №296/5 затверджено «Порядок вчинення, нотаріальних дій нотаріусами України» (далі - Порядок).

При цьому, пунктом 1.2 Розділу 10 Порядку визначено, що при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна.

Відповідно до пункту 2.1 Розділу 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Також, згідно Розділу 10 Порядку нотаріусом при заведенні спадкової справи та підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину здійснюється ряд інших перевірок, зокрема щодо кола спадкоємців, складу спадщини, тощо. Відомості про результати зазначених перевірок містяться в спадковій справі.

З наведеного вбачається, що в спадковій справі заведеній Другої Харківської державної нотаріальної контори на спадщину ОСОБА_3 , можуть міститись відомості про обставини, які підлягають доказуванню у справі.

Відповідно до пункту 2.1 Розділу 10 Порядку спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Також, згідно Розділу 10 Порядку нотаріусом при заведенні спадкової справи та підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину здійснюється ряд інших перевірок, зокрема щодо кола спадкоємців, складу спадщини, тощо. Відомості про результати зазначених перевірок містяться в спадковій справі.

З наведеного вбачається, що в спадковій справі заведеній Другої Харківської державної нотаріальної контори на спадщину ОСОБА_3 , можуть міститись відомості про обставини, які підлягають доказуванню у справі.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в абзацах 2 та З Листа від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 при розгляді справ про спадкування суди мають встановлювати: - місце відкриття спадщини; - коло спадкоємців, які прийняли спадщину; - законодавство, яке підлягає застосуванню щодо правового режиму спадкового майна та часу відкриття спадщини у випадку, якщо спадщина відкрилась до 1 січня 2004 року або ж спадкодавець проживав в іншій державі, спадкоємець є іноземним громадянином та проживає в іншій державі, а спадкове майно знаходиться на території України. Обставини, які входять до предмета доказування у зазначеній категорії справ, можна встановити лише при дослідженні документів, наявних у спадковій справі. Належними доказами щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування, є копії документів відповідної спадкової справи, зокрема, поданих заяв про прийняття спадщини, виданих свідоцтв про право на спадщину, довідок житлово-експлуатаційних організацій, сільських, селищних рад за місцем проживання спадкодавця.

При цьому, частиною 1 статті 8 Закону України «Про нотаріат» визначено, що нотаріальна таємниця - сукупність відомостей, отриманих під час вчинення нотаріальної дії або звернення до нотаріуса заінтересованої особи, в тому числі про особу, її майно, особисті майнові та немайнові права і обов`язки тощо.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про нотаріат» нотаріус та особи, зазначені у статті 1 цього Закону, а також помічник нотаріуса зобов`язані зберігати нотаріальну таємницю, навіть якщо їх діяльність обмежується наданням правової допомоги чи ознайомленням з документами і нотаріальна дія або дія, яка прирівнюється до нотаріальної, не вчинялась.

З наведеного вбачається, що відомості, які містяться в спадковій справі, яка відкрита в Другій Харківської державної нотаріальної контори, містять нотаріальну таємницю, що унеможливлює отримання спадкової справи безпосередньо позивачем або його представником.

Крім того, просила витребувати Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (юридична адреса: 61002, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, буд. 17; фактична адреса: 61057, м. Харків, вул. Римарська, 28) інформацію щодо родинних зав`язків між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 та померлим ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 у вигляді актового запису про народження ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Зазначає, що відповідно до відповіді Харківської міської ради від 18.12.2023, станом на 17.03.2016 за адресою предмета іпотеки були зареєстровані наступні особи: ОСОБА_2 - ІНФОРМАЦІЯ_4 - дата реєстрації 01.10.2008; ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 - дата реєстрації 02.11.2009.

Таким чином, ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 , відповідно спадкоємцем за законом померлого ОСОБА_3 . Однак, родинні зв`язки ОСОБА_1 та ОСОБА_3 мають бути підтверджені належним чином.

Відповідно до Закону України «про захист персональних даних» ст. 16, порядок доступу до персональних даних третіх осіб визначається умовами згоди суб`єкта персональних даних, наданої володільцю персональних даних на обробку цих даних, або відповідно до вимог закону. Порядок доступу третіх осіб до персональних даних, які знаходяться у володінні розпорядника публічної інформації, визначається Законом України Про доступ до публічної інформації крім даних, які отримує Міністерство фінансів України від інших органів під час здійснення повноважень з контролю за дотриманням бюджетного законодавства в частині моніторингу пенсій, допомог, пільг, субсидій, інших соціальних виплат.

З наведеного вбачається, то інформація про народження є персональними даними. Таким чином. Банк обмежений у доступі до персональних даних ОСОБА_1 що унеможливлює отримання інформації про родинні зв`язки та актовий запис про народження ОСОБА_1 безпосередньо позивачем або його представником.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що дана інформація є суттєво важливою для розгляду даного позову, самостійно отримати вказані документи позивач не має можливості.

Згідно ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Враховуючи те, що позивачем було заявлено відповідне клопотання про витребування зазначених доказів, що при розгляді цивільної справи є обов`язковим, а також, що необхідність витребування обґрунтована неможливістю самостійного зібрання вказаних доказів для доведення обставин справи, якими він обґрунтовує вимоги, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання представника заявника про витребування доказів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 84 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у Другої Харківської державної нотаріальної контори (адреса: 61093, Харківська область, місто Харків, вулиця Озерннська, будинок 6), належним чином завірену копію спадкової справи №514/2016 стосовно ОСОБА_3 , який номер 17.03.2016.

Витребувати у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Харківській області Управління державної реєстрації Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (юридична адреса: 61002, м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, буд. 17; фактична адреса: 61057, м. Харків, вул. Римарська, 28) інформацію щодо родинних зав`язків між ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 та померлим ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 у вигляді актового запису про народження ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Витребувані докази направити безпосередньо на адресу суду (вул. Полтавський шлях, 20, м.Харків, 61052) до 16 квітня 2024 року.

Роз`яснити, що відповідно до ст. 84 ЦПК України будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Гримайло