печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2024 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Бусик О. Л.

при секретарі судових засідань Романенко Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача про зміну (доповнення) предмета позову в порядку ч.3 ст.49 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мельник Андрій Іванович до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сич Ірина Миколаївна, про визнання договорів дарування недійсними, -

В С Т А Н О В И В :

09 листопада 2023 року до Печерського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою судді від 14 листопада 2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд за правилами загального позовного провадження.

12 лютого 2024 року представником позивача до суду направлено заяву про зміну (доповнення) предмета позову в порядку ч.3 ст.49 ЦПК України, в якій просить:

-визнати недійсним договір дарування квартири, від 4 листопада 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сич І.М. та зареєстрований в реєстрі за № 715 та договір дарування земельної ділянки, від 4 листопада 2021 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сич І.М. та зареєстрований в реєстрі за № 717;

-скасувати рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Партоли Маї Дмитрівни про державну реєстрацію права власності на квартиру за АДРЕСА_1 ОСОБА_3 на підставі договору дарування, індексний номер: 67599716 від 15.05.2023;

-витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 квартиру за АДРЕСА_1 .

У судове засідання сторони та представники не з`явилися, будучи повідомленими належним чином про час, дату і місце його проведення.

Суд, вивчивши заяву про зміну (доповнення) предмета позову в порядку ч.3 ст.49 ЦПК України, дослідивши матеріали справи в межах вирішення даної заяви, приходить наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Крім того, особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги (принцип диспозитивності цивільного судочинства).

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, а встановлення належності відповідачів та обґрунтованості позову - обов`язком суду. Вказане відповідає позиції Верховного Суду, висловленій в постанові від 8 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19 (провадження № 61-2192св20).

Згідно з пунктом 2 частини другої, частиною третьою статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Так, у постанові від 22.07.2021 року у справі № 910/18389/20 Верховний Суд дійшов висновку, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

В свою чергу, за висновками Верховного Суду не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права

Верховним Судом звернуто увагу, що особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Верховним Судом зазначено, що необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Вивчивши заяву про зміну (доповнення) предмета позову у даній справі, суд вважає, що така заява не суперечить закону, не виходить за межі спірних правовідносин, оскільки така вимога є похідною від вимоги основної - визнання договорів дарування недійсними, сторона позивача змінила (доповнила) предмет позову, не змінюючи підстави позову, тому суд вважає за необхідне заяву представника позивача прийняти до провадження заяву про зміну (доповнення) предмета позову.

Керуючись ст.ст.49, 260, 279, 353 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Прийняти до розгляду заяву про зміну (доповнення) предмета позову, в якій позивач просить суд: визнати недійсним договір дарування квартири, від 4 листопада 2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сич І.М. та зареєстрований в реєстрі за № 715 та договір дарування земельної ділянки, від 4 листопада 2021 року посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сич І.М. та зареєстрований в реєстрі за № 717; скасувати рішення Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Партоли Маї Дмитрівни про державну реєстрацію права власності на квартиру за АДРЕСА_1 ОСОБА_3 на підставі договору дарування, індексний номер: 67599716 від 15.05.2023; витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 квартиру за АДРЕСА_1 .

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мельник Андрій Іванович до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сич Ірина Миколаївна, про визнання договорів дарування недійсними, - в якості співвідповідача - ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 ).

Залучити до участі у справі за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Мельник Андрій Іванович до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сич Ірина Миколаївна, про визнання договорів дарування недійсними, - в якості третьої особи - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Партолу Майю Дмитрівну (проспект Степана Бандери, 23 офіс, 105, м. Києві).

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про зміну (доповнення) предмета позову в порядку ч.3 ст.49 ЦПК України, копії позовної заяви та додатків до неї, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення іншим учасникам (позивачу, відповідачу, третім особам) копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є правом учасників справи. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою статті 49, статтями 178-181 ЦПК України, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя О. Л. Бусик