Справа № 199/1569/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2024 року суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Скрипник О.Г., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №199/1569/16 (2-н/199/67/16) за заявою комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпропетровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання послуг з водопостачання та водовідведення, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_1 11.03.2024 року звернулась до суду з заявою про скасування судового наказу, виданого 09.03.2016 року Амур-Нижньодніпровським районним судом м.Дніпропетровська №199/1569/16 (2-н/199/67/16) про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_4 , що проживають за адресую: АДРЕСА_1 , на користь комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпропетровської міської ради, яке знаходиться за адресую: м. Дніпропетровськ, вул. Червона буд. 21-а, , п/ НОМЕР_5 в АТ «Укрсиббанк» в м. Дніпропетровськ, МФО 351005, суму заборгованості за надання послуг з водопостачання та водовідведення у розмірі 25938,45 грн. та судовий збір у розмірі 689,00 коп. з кожного боржника по 172,25 грн.

Одночасно з поданням заяви про скасування судового наказу, заявником подано заяву про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу, оскільки про його існування ОСОБА_3 дізналася лише 05.03.2024 року із Єдиного державного реєстру судових рішень, однак копію судового наказу так і не була вручена боржнику.

Розглянувши заяву та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу не підлягає задоволенню, а заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику без розгляду, виходячи з наступного.

Зокрема, судом встановлено, що 09.03.2016 року Амур-Нижньодніпровським районним судом м.Дніпропетровська видано судовий наказ №199/1569/16 (2-н/199/67/16) про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ІПН НОМЕР_3 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ІПН НОМЕР_4 , що проживають за адресую: АДРЕСА_1 , на користь комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпропетровської міської ради, яке знаходиться за адресую: м. Дніпропетровськ, вул. Червона буд. 21-а, , п/ НОМЕР_5 в АТ «Укрсиббанк» в м. Дніпропетровськ, МФО 351005, суму заборгованості за надання послуг з водопостачання та водовідведення у розмірі 25938,45 грн. та судовий збір у розмірі 689,00 коп. з кожного боржника по 172,25 грн..

Дослідивши зміст та підстави заяви про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу, а також заяви про скасування судового наказу, необхідні матеріали цивільної справи, суд дійшов до такого висновку.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Відповідно до статей 122, 123 ЦПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати. Перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно зі статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За змістом статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною 2 статті 171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, N 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Поважними причинами для поновлення строку у розумінні статті 127, частини 2 статті 171 ЦПК України є лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Клопотання чи заява про поновлення процесуального строку повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними. В клопотанні чи заяві повинні бути докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості.

З огляду на це, виходячи зі змісту статті 127, частини 2 статті 171 ЦПК України поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі N 3236/03 "Пономарьов проти України" зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

У заяві про поновлення строку на подачу заяви про скасування судового наказу заявником зазначено, що ОСОБА_3 ознайомилася із судовим наказом лише 05.03.2024 року у Єдиному державному реєстрі судових рішень, однак копію судового наказу так і не була вручена боржнику, втім доказів на підтвердження вказаної обставини заявником до суду не надано.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу суду (далі АСДС) копію судового наказу від 09.03.2016 року по справі №199/1569/16 надіслано божникам 11.03.2016 року простою поштою без присвоєння поштового коду за вихідним номером 199/1569/16-ц/5398/2016.

За таких обставин, суд приходить до висновку про недоведеність представником боржника поважності причин пропуску строку звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про поновлення строку слід відмовити.

Враховуючи вищевикладене, оскільки заява про скасування судового наказу подана після закінчення встановленого строку та причини пропуску строку на звернення до суду із такою заявою визнані судом неповажними, суд приходить до висновку, що заява підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 127, 170-171, 260, 353 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для подання заяви про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №199/1569/16 (2-н/199/67/16) за заявою комунального підприємства «Дніпроводоканал» Дніпропетровської міської ради до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надання послуг з водопостачання та водовідведення,- повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом п`ятнадцяті днів з дня проголошення ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О.Г. Скрипник