КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №357/4033/23
Провадження №22-ц/824/8509/2024
У Х В А Л А

про залишення без руху

26 березня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Гуля В.В., перевіривши відповідність вимогам статті 356 ЦПК України апеляційної скарги представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей Білоцерківської міської ради Київської області про визначення місця проживання дитини та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2023 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом про визначення місця проживання дитини та стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2023 року позов задоволено.

Не погоджуючись із указаним рішенням представник відповідача ОСОБА_2 18 лютого 2024 рокуподав апеляційну скаргу.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Безпосередньо в апеляційній скарзі апелянт порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження та зазначає, що відповідач не була присутня під час проголошення оскаржуваного рішення, повний текст рішення не отримувала. Також вказує, що відповідачу був необхідний час для звернення до центру з надання безоплатної вторинної правничої допомоги.

Таким чином, зважаючи на викладені обставини, а також відсутність у матеріалах справи доказів отримання відповідачем копії оскаржуваного рішення, суд уважає, що відповідач пропустила строк на апеляційне оскарження рішення суду з поважних причин, що є підставою для його поновлення.

Проте, дослідивши матеріали справи, суд уважає, що подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду та вирішено питання про відкриття апеляційного провадження, оскільки вона не відповідає вимогам пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України.

У відповідності до пункту 3 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В апеляційній скарзі представник відповідача просить звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона не працює, перебуває у декретній відпустці, єдиним джерелом доходу є соціальні виплати, які витрачаються виключно на дітей.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За змістом частини першої статті 136 ЦПК України, статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій статті 136 ЦПК України, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Так, згідно пункту першого частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі у разі якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Разом з тим, як убачається з матеріалів справи, скаржником на підтвердження викладених у клопотанні обставин не надано жодних відомостей та доказів на підтвердження скрутного матеріального становища відповідача за попередній календарний рік - 2023 рік та необхідності звільнити її від сплати судового збору, таких як відомості про доходи відповідача, наявність у останньої у власності нерухомого та рухомого майна, відкритих на її ім`я рахунків у банках тощо, що свідчить про відсутність підстав для задоволення вказаного клопотання.

За загальними правилами цивільного судочинства судовий збір належить до судових витрат, які несуть суди усіх рівнів, коли розглядають позовну заяву, апеляційну, касаційну скаргу чи заяву про перегляд судових рішень Верховним Судом.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до частини другої статті 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством; за подання до суду апеляційної і касаційної скарг на судові рішення тощо.

У статті 4 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За змістом підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на рішення суду необхідно сплатити 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

При зверненні до суду з позовною заявою підлягав сплаті судовий збір за позовну вимогу про визначення місця проживання дітей у розмірі 1 073,60 грн; за вимогу про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів у розмірі 1 073,60 грн.

Відповідачем рішення суду першої інстанції оскаржується у повному обсязі.

Таким чином, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду складає 3 220,80 грн (2 147,20 грн * 150%).

Отже, апелянту необхідно сплати 3 220,80 грн нареквізити Київського апеляційного суду:

Отримувач коштівУК у Солом. р-ні/Соломян. р-н Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783 Банк отримувача Казначейство України (ЕАП) Код банку отримувача (МФО) 899998 Рахунок отримувачаUA0026010 Код класифікації доходів бюджету 22030101 Адреса суду м. Київ, вул. Солом`янська, 2-А
З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень закону необхідно надіслати на адресу апеляційного суду докази сплати судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2023 року.

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 12 грудня 2023 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк до 19 квітня 2024 року, але який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали, для надіслання на адресу апеляційного суду доказів сплати судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені статтею 357 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя В.В. Гуль