СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/29286/21

пр. № 2/759/202/24

13 березня 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Твердохліб Ю.О.

за участю секретаря судового засідання Вінцковської О.І.

представника позивача ОСОБА_1

представників відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», третя особа - ОСОБА_9 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

В грудні 2021 року ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», в якому просила стягнути солідарно з відповідачів - мешканців квартири АДРЕСА_1 (відповідачів у справі) та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» вартість ремонтно-будівельних робіт проведення яких необхідне для усунення пошкоджень у наслідок залиття її квартири АДРЕСА_2 у розмірі 85 115,00 грн та моральної шкоди у розмірі 85 115,00 грн, вартість проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 15 000,00 грн та судовий збір у розмірі 908,00 грн та 2 270,00 грн

Свої вимоги ОСОБА_4 мотивувала тим, що вона та її мати ОСОБА_9 є співвласниками квартири АДРЕСА_2 . Протягом тривалого часу її квартиру заливають сусіди з кв. АДРЕСА_1 , в зв`язку з чим вона намагалась поговорити з сусідами для мирного вирішення проблеми спричинення їй збитків та усунення проблеми з залиттям та пошкодженням квартири, однак сусіди на контак не йшли. В зв`язку з чимм вона неодноразово зверталась до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», однак ніяких заходів останні не застосовували та пояснювали, що мешканці кв. АДРЕСА_1 не дають їх доступу до місця залиття у вказаній квартирі. В зв`язку зі склавшимись обставинами, вона зверталась до різних організацій та установ. На її виклики залиття фіксуватись КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» шляхом складання актів 30.07.2021 року, 30.08.2021 року,13.09.2021 року, 14.09.2021 року, 27.09.2021 року, 26.10.2021 року, згідно яким мешканці квартири АДРЕСА_1 в категоричній формі відмовляються надати доступ в квартиру до стоякових інженерних внутрішньо-будинкових мереж ХВП, ГВП та каналізаці для проведення ремонтних робіт по усуненню залиття нижчерозташованих квартир, оскільки в квартирі виконані ремонтні роботи з переплануванням, а саме об`єднано ванну кімнату та туалет. Інженерні мережі замуровані та облицьовані кахельною плиткою, оглядові вікна відсутні, що є порушенням норм по утриманню та обслуговуванню стоякових інженерних мереж в квартирі, що не відповідає технічному проекту будинку. Збитки заподіяні залиттям квартири АДРЕСА_2 повинні компенсувати власники квартири АДРЕСА_1 . Також вказано, що для того, щоб усунути витоки на каналізаційному стояку в зв`язку з виявленою трищіною на христовині та трубі необхідний доступ до кв. АДРЕСА_5 , мешканцям квартири АДРЕСА_1 неодноразово було надіслано попередження поштою. Вона звернулась до судового експерта для проведення експертизи стану своєї квартири, встановлення пошкоджень та визначення вартості відновлювального ремонту.

Отже, протягом тривалого часу відповідачі - мешканці квартири АДРЕСА_1 продовжують заливати її квартиру. Вважає, в залитті також винними КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», оскільки вони не вчиняли ніяких дій для отримання доступу до квартири АДРЕСА_1 . Вона 20.08.2021 року, 27.08.2021 року, 13.09.2021 року, 30.09.2021 року зверталась до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» з проханням відповісти чому не проводяться ремонтні робити на що отримувала відповіді, що мешканці квартири АДРЕСА_1 не допускають до комунікацій для ремонту та припинення залиття. Вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття згідно проведеного дослідження та наданих на дослідження матеріалів становить 85 115,00 грн, які просить стягнути солідарно з відповідачів.

Від постійної вологості стін, стелі, підлоги, під ламінатом в усіх затоплених приміщеннях розповсюджується пліснява та грибок, які є збудниками різних хвороб та прямою загрозою для здоров`я мешканців квартири, у зв`язку з чим вважає, що мешканцями квартири АДРЕСА_1 » створено умови, які унеможливлюють проживання в її квартирі, її мати страждає на обструктивний бронхіт, а син школяр є алергіком. Більш того, побачивши стан квартири і орендувати її ніхто не хоче, вона змушена сплачувати комунальні послуги не маючи змоги проживати в квартирі, приступити до ремонту теж не може, оскільки затоплення тривають і до цього часу і відповідно стан квартири погіршується та спричиняє великі незручності та матеріальні збитки, коштів орендувати квартиру вона не має та змушена проживати за межами м.Києва. В зв`язку з порушенням звичайного ритму життя, переживанням за стан мого майна, що викликає постійний стрес, переживання за здоров`я рідних , сварки з сусідами з квартири АДРЕСА_1 їй спричиняють моральну шкоду, яку вона оцінює у 85 115,00 грн. Просить позов задовольнити з підстав вказаних в ньому.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 29.12.2021 року відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (т. 1 а.с. 119-120).

16.03.2022 року до суду від третьої особи ОСОБА_9 надійшли пояснення, у яких вказує, що повністю підтримує позовні вимоги. Вказує, що їхню з дочкою ( ОСОБА_4 ) квартиру тривалий час заливають сусіди з квартири АДРЕСА_1 , її дочка неодноразово намагалась поговорити з ними для мирного вирішення проблеми, відшкодування спричиненої шкоди та усунення поблеми, однак на контак сусіди не йшли.Дочкак неодноразово зверталась до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» однак ніяких заходів до осіб які шляхом залиття пошкоджують квартиру не застосували. Причиною регулярних залиттів є й та обставина, що працівника КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» що обслуговують їх будинок, тільки фіксували в актах огляду квартиру, що їм необхідний доступ до квартири АДРЕСА_1 , але ніяки дій для отримання доступу не вчиняв, тому ваажає, що винні в залитті не лише мешканці квартири АДРЕСА_1 ». Дочка провила експертизу, згідно якої вартість усунення пошкоджень унаслідок залиття прміщення квартири за адресою: АДРЕСА_2 складає 85 115,00 грн. Також заподіяна і моральна шкода, яку вважає необхідно стягнути солідарно з усіх відповідачів (т.1 а.с. 125-126 ).

20.04.2022 року до суду від представника відповідача ОСОБА_7 - ОСОБА_10 надійшов відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог до ОСОБА_7 в повному обсязі та задовольнити позовні вимоги заявлені до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва». Вважає, що відповідачем в повному обсязі не доведено її причетність на інших співвласників квартири АДРЕСА_1 та не обгрунтовано відшкодування моральної шкоди та понесених судових витрат. У всіх шести актах зафіксовані пошкодження квартири АДРЕСА_2 за характером і розміром (обсягом) є незмінними впродовж всього часу затікання і вперше зафіксовані актом від 30.07.2021 року, а отже не доведено, що було кілька випадків залиття. Квартири АДРЕСА_8 не знаходиться над квартирою АДРЕСА_2 , що унеможливлює залиття квартири АДРЕСА_2 з квартири АДРЕСА_8 . Актами складеними КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» зафіксовано виключно факт залиття, однак не встановлено звідки відбувається залиття, більш того вказано, що залиття має місце через несправність стоякових інженерних внутрішньо-будинкових мереж ХВП, ГВП та каналізації, які потребують проведення ремонту. Також, зокрема акту від 13.09.2021 року зафіксовано залиття квартири позивача в зв`язку з пошкодженням трубопроводу в перекритті квартир АДРЕСА_2 , АДРЕСА_9 , виявлено витоки в каналізаційному стояку з перекриття квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_10 , однак позивачем не заявлено позовних вимог до їх власників. Вона безпосередньо та добровільно надала повний доступ 04.09.2021 року працівникам ЖЕД № 3 до квартири АДРЕСА_1 та до стоякових внутрішньо-будівельних індженерних мереж і каналізації без жодних обмежень по часу та можливостей в цей день та було проведено у присутності свідків ремонтні роботи труб та каналізації, у зв`язку з протіканням, працівники запевнили, що всі ремонтні роботи проведено в повному обсязі і протікання усунуті. Однак, ремонтні роботи було проведено не якісно, поломка належним чином не усунута, що свідчить про наявність вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва». Позивач недостовірно стверджує, що залиття відбулось з квартири АДРЕСА_1 , адже воно відбулось через несправність інженерних мереж, відповідачі не затоплювали квартиру позивача (т.1 а.с. 130-134).

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 10.05.2022 року постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін (т. 1 а.с. 168-169).

10.05.2022 року до суду від ОСОБА_11 надійшла відповідь на відзив, у якому вказує, що акти керуючою компанією складаються за певною формою, однотипні, не залежно від кількості залиття. Працівники керуючої компанії кождного разу прибуваючи на виклик бачили наслідки чергового залиття, а саме вологі сліди від затікання води на стелі та стінах. Відповідачі категорично не допускали керуючу компанію до комунікацій, що знаходяться в квартирі. Факт спричинення шкоди відповідачами, протиправність дій відповідача та причинно-наслідковий зв`язок між протиправними діями та наслідками, що наступили доведені саме зверненням керуючої компанії з позовом до відповідачачів в зв`язку з перешкодженням доступу до комунікації. Вона надала в повному обсязі докази протиправних дій відповідача, вказала на причинно-наслідковий зв`язок між протиправними діями відповідачів та наслідками, що настали внаслідок яких їй було спричинено матеріальну та моральну шкоду. Відповідачі незаконно провели перепланування квартири та не залишили доступу до комунікацій. Вважає, що матеріальну та моральну шкоду заподіяну ій як мешканцями квартири АДРЕСА_1 , які не допускають до пошкоджених загальних комунікацій так і КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м.Києва», які не вчинили ніяких дій для усунення пошкодження труби і залиття її квартири (т. 1 а.с. 170-178).

06.06.2022 року до суду від відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» надійшов відзив на позовну заяву, у якому просить у задоволенні позовних вимог до керуючої компанії відмовити у повному обсязі. Житловий будинок № 5-А на просп. Л.Курбаса, дев`ятиповерховий, 1969 року забудови. Працівники ЖЕД № 3 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» своєчасно та повному обсязі виконують роботи з усунення аварійних ситуацій на інженерних мережах за заявками мешканців цього будинку. За зверненнями мешканців житлового будинку неодноразово направлялись працівники ЖЕД № 3 для обстеження та ліквідації можливої аварійної ситуації на мережах водовідведення у квартирі АДРЕСА_1 цього житлового будинку. Проте, власник цієї квартири ОСОБА_6 в категоричній та грубій формі жодного разу не допустила комісію працівників підприємства до інженерних мереж, розташованих в її квартирі, що є порушенням вимог ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», про що складені відповідні акти. Після публічного висвітлення ситуації у засобах масової інформації, запрошення представників громадськості та Національної поліції з ОСОБА_7 (дочкою власниці квартири) була досягнута домовленість щодо забезпечення нею доступу комісії до інженерних мереж квартири в період відсутності власниці у приміщенні. 04.09.2021 року працівникам ЖЕД № 3 єдиноразово було надано короткочасний доступ до інженерних мереж квартири. Під час обстеження виявлено, що мешканці квартири АДРЕСА_1 здійснили самовільне перепланування - перенесли перегородку між ванною кімнатою та кухнею. Інженерні мережі в шахті ванної кімнати замуровані та облицьовані кахельною плиткою, оглядові вікна відсутні, що унеможливило виконання ремонтних робіт в повному обсязі. З дозволу ОСОБА_7 працівники ЖЕД № 3 демонтували невелику частину облаштованої власниками квартири цегляної кладки та кахельної плитки, для огляду місця пошкодження. Після нетривалих ремонтних робіт ОСОБА_7 попросила слюсарів дільниці залишити квартиру та не надала дозволу на демонтаж залишків перегородки, що заважало вільному доступу до мереж. Таким чином, протікання не було остаточно ліквідовано. У свою чергу визначити інший час для завершення робіт у квартирі АДРЕСА_1 з ліквідації протікання ОСОБА_7 відмовилась.

Вказує, що позовна заява та додані до неї матеріали не містять інформації щодо порушень, які буди здійснені комунальним підприємством, не вказано якою дією або бездіяльністю була завдана шкода та чим передбачений певний обов`язок. При цьому комунальним підприємством вживалися всі можливі дії для ліквідації аварійної ситуації на мережах у квартирі відповідачів, проте зазначені особи - співвласники квартири замурували мережі водопостачання, що проходять через їх квартиру у короб та обклали їх кахельною плиткою. При цьому відповідачі всіляко перешкоджали доступу фахівців підприємства до мереж у своїй квартирі, що було неодноразово зафіксовано у актах. Крім того, комунальним підприємством для запобігання негативних наслідків та з метою усунення аварійної ситуації, що виникла у квартирі АДРЕСА_1 , у зв`язку з неналежним утриманням внутрішньоквартирних мереж власниками квартири, з метою забезпечення доступу подано позов до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про зобов`язання вчинити дії (номер справи № 759/22990/21).

Ремонт та заміна внутрішньо будинкових інженерних мереж водопостачання та їх ізоляція, водовідведення, електропостачання (у тому числі електрощитових) здійснюється за рахунок - 85% бюджет на 15% - мешканці. Рішення про участь у програмі співфінансування приймається загальними зборами співвласників які ініціюються ініціативною групою в порядку проведення зборів визначеному Законом України «Про особливості здійснення права власності в багатоквартирному будинку». Для участі в програмі співвласникам доцільно звернутися до відповідної районної адміністрації для отримання детальних роз`яснень. Проте співвласники квартир у під`їзді, де сталось залиття (під`їзд № 7), не вчиняли жодних дій, а ні щодо обрання управителя, а ні щодо визначення порядку фінансування капітального ремонту власного майна - зношених мереж, а ні щодо участі у міських програмах співфінансування витрат на ремонт. Ініціативна група мешканців під`їзду № 7 тільки 01.11.2021 року, після того як виникла аварійна ситуація на внутрішньобудинкових мережах зазначеного під`їзду, звернулася до підприємства із заявою щодо участі в програмі співфінансування робіт із заміни спарених стоякових інженерних мереж холодного, гарячого водопостачання та водовідведення по стояку квартир АДРЕСА_12 . Комунальним підприємством роботи з капітального ремонту внутрішньо будинкових інженерних мереж внесені в автоматизовану Єдину інформаційну систему управління бюджетом міста Києва на 2022 рік. Тільки за умови належного фінансування, роботи з капітального ремонту інженерних мереж холодного, гарячого водопостачання та водовідведення в під`їзді № 7 житлового будинку АДРЕСА_1 будуть виконані у 2022 році (т. 2 а.с. 2-8)

Розпорядженням керівника апарату Святошинського районного суду м. Києва № 102 від 06.06.2023 року призначено повторний автоматичний розподіл справи (т. 2 а.с.240).

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.06.2023 року визначеного головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (т. 2 а.с. 241-242).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 16.06.2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження (т. 2 а.с. 243).

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 просила задовольнити позов у повному обсязі, стягнути солідарно з відповідачів матеріальну та моральну шкоду та вказала, що вина відповідачів доведена, мешканці квартири АДРЕСА_1 і досі спричиняють матеріальні збитки позивачу, а керуюча компанія не вчиняє належних дій для усунення залиття.

Представник відповідача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 у судовому засіданні позов не визнала та вказала, що відповідальність має нести керуюча компанія.

Представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» Мотіна Г.В. у судовому засіданні заперечувала проти позову та вказала, що керуюча компанія вчиняла дії для усунення залиття, але мешканцями квартири АДРЕСА_1 не надано доступу до квартири для усунення залиття.

Відповідачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 в судове засідання не з`явильсь, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, направили до суду заяви, у яких просили розглядати справу без їх участі, позовні вимоги не визнають, вважають їх незаконними та необгрунтованими (т. 2 а.с. 40, 41, 42).

Третя особа ОСОБА_9 в судове засідання не з`явилась, направила до суду заяву, у якій вказала, що позовні вимоги підтримує та у зв`язку з військовим станом не може відвідувати судові засідання та просить розглядати справу без її участі (т. 1 а.с. 233).

Заслухавши пояснення представника позивача, представників відповідачів, з`ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані у справі докази, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що квартира за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві приватної спільної часткової власності ОСОБА_9 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 18.03.1996 року № 1149 та інформаційною довідкою Комунального підприємства Київської міської ради "КМБТІ" від 22.09.2017 (т. 1 а.с. 12).

25.02.2003 року ОСОБА_13 змінила прізвище на " ОСОБА_4 ", що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 25.02.2003 року (т.1 а.с. 18).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 30.05.2018 року ОСОБА_12 залишив у спадок ОСОБА_4 Д. 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_2 (т. 1 а.с. 14).

20.08.2021 року ОСОБА_4 направила заяву до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» про залиття квартир з вимогою здійснити заходи для припинення залиття (т. 1 а.с. 82).

13.09.2021 року, 30.09.2021 року, ОСОБА_4 зверталась з заявою до начальника ЖКД № 3 про обстеження та надання акту проведення робіт, актів залиття (т. 1 а.с. 84, 85).

10.09.2021 року, 24.09.2021 року, 27.09.2021 року, 29.09.2021 року, 06.10.2021 року, 07.10.2021 року, 04.11.2021 року на адресу ОСОБА_4 направлені відповіді на її звернення до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» щодо залиття квартири (т. 1 а.с. 86-100).

Згідно актів комісії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» від 30.07.2021 року, 30.08.2021 року,13.09.2021 року, 14.09.2021 року, 27.09.2021 року, 26.10.2021 року, згідно яким мешканці квартири АДРЕСА_1 в категоричній формі відмовляються надати доступ в квартиру до стоякових інженерних внутрішньо-будинкових мереж ХВП, ГВП та каналізаці для проведення ремонтних робіт по усуненню залиття нижчерозташованих квартир, оскільки в квартирі виконані ремонтні роботи з переплануванням, а саме об`єднано ванну кімнату та туалет. Інженерні мережі замуровані та облицьовані кахельною плиткою, оглядові вікна відсутні, що є порушенням норм по утриманню та обслуговуванню стоякових інженерних мереж в квартирі, що не відповідає технічному проекту будинку (а.с. 103-109).

Актом від 27.08.2021 року комісії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» зафіксовано, що було мешканці квартири АДРЕСА_1 в категоричній формі відмовили надавати доступ працівникам ЖЕД № 3, викликано наряд поліції. Інженерні мережі замуровані та облицьовані кахельною плиткою, оглядові викна відсутні, що є порушенням норм по утриманню та обслуговуванню стоякових інженерних мереж в квартирах, що не відповідає технічному проекту будинку, при надані доступу мешканцями квартир АДРЕСА_9 , АДРЕСА_10 виявлено витоки на каналізаційному стояку квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_10 в зв`язку з виявленою тріщеною на хрестовині та раструбі в квартирі АДРЕСА_1 (т. 2 а.с. 9).

27.07.2021 року, 29.07.2021 року, 04.08.2021 року, 25.08.2021 року ЖЕД № 3 направлена на адресу ОСОБА_6 попередження про демонтування кахельної плитки та забезпечення доступу до труб для з`ясування причин та проведення ремонтни хробіт, в зв`язку з залиттям (т. 2 а.с. 10-19).

Відповідно листа Святошинської районної в м.Києві державної адміністрації щодо капітального ремонту житлового буинку № 5-А по просп. Л.Курбаса Комунальним підприємством роботи з капітального ремонту внутрішньо будинкових інженерних мереж внесені в автоматизовану Єдину інформаційну систему управління бюджетом міста Києва на 2022 рік, за умови належного фінансування, роботи з капітального ремонту інженерних мереж холодного, гарячого водопостачання та водовідведення в під`їзді № 7 житлового будинку АДРЕСА_1 будуть включені до адресного переліку об`єктів для виконання робіт із капітального ремонту в межах затверджених бюджетних призначень на 2022 рік (т. 1 а.с. 154).

Відповідно висновку експерта ТОВ "ПАРТНЕР_ЕКС" № 6-11-2021 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 15.11.2021 року вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття приміщень квартири за адресою: АДРЕСА_2 , згідно до проведеного дослідження та наданих на дослідження матеріалів становить на час проведення дослідження 85 115,00 грн у тому числі ПДВ (20%) 14 186 грн (т. 1 а.с. 19-74).

Ршенням Святошинського районного суду м.Києва від 27.09.2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 09.02.2023 року, зобов`язано ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 провести демонтаж плитки та надати доступ до інженерних мереж у квартирі АДРЕСА_1 (т.2 а.с. 211-221).

Актом старшого державного виконавця Тимощука М.О. від 14.11.2023 року встановлено, що боржник рішення не виконує (а.с. 82, т.3).

Відповідно акту від 10.10.2020 року була обстежена квартира АДРЕСА_2 та у квартирі не проживають ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_18 (т. 2 а.с. 101).

Також судом досліджені фото знімки, надані сторонами справи.

Згідно зі статтею 319 ЦК України, власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 322 ЦК України).

Відповідно до статті 151 ЖК Української РСР, громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку прибудинкову територію. Безгосподарне утримання громадянином належного йому будинку (квартири) тягне за собою наслідки, передбачені Цивільним кодексом України.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Системний аналіз зазначених положень законодавства дає підстави для висновку, що власник квартири зобов`язаний утримувати дане майно, у тому числі інженерно-технічне обладнання, у належному стані і своєчасно усувати недоліки у його роботі. Майнова шкода, завдана іншим особам у зв`язку з невиконанням таких обов`язків, підлягає відшкодуванню власником.

Відповідальність за завдану шкоду настає за наявності таких підстав як наявність шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача і вина останнього.

З урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України, однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Згідно із статтею 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазначала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

При цьому, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу, а позивач у свою чергу повинен довести наявність шкоди та її розмір.

Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 року № 927/11207 (далі - Правила), передбачено, що у разі залиття квартири складається відповідний акт (пункт 2.3.6 Правил).

У додатку № 4 до цих Правил зазначено, що факт залиття квартири та його наслідки фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка згідно з укладеною угодою обслуговує внутрішньо-будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету та затверджується начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов`язковою. В акті повинно бути відображено: дата складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище ім`я по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.

З наведеного вбачається, що на підтвердження позовних вимог позивач повинна надати належні та допустимі докази, які б підтверджували факт залиття її квартири, зокрема, але не виключно, комісійний акт, який складено із додержанням вищевказаних вимог Правил, яким би було зафіксовано, зокрема, сам факт залиття, а також причини залиття та завдані пошкодження, висновок відповідної експертизи щодо встановлення причин залиття.

На підтвердження факту залиття та його причин ОСОБА_4 надано акти комісії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» від 30.07.2021 року, 30.08.2021 року,13.09.2021 року, 14.09.2021 року, 27.09.2021 року, 26.10.2021 року.

Аналізуючи надані сторонами акти про залиття квартири, суд вважає їх належними доказами, оскільки вони підписані членами комісії, містять усі необхідні дані та відомості, а саме: дата його складення, анкетні дані та посади членів комісії, які приймали участь у його складенні, адресу квартири, що зазнала пошкоджень, характер ушкоджень та їх обсяг, адресу квартири, з якої відбулося залиття та причину залиття, а відтак ці акти є належними і допустимими доказами протиправності поведінки відповідача та його вини у заподіянні шкоди.

Також, для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло- та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII (далі - Закон № 2189-VIII тут і далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до положень статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд (далі - балансоутримувач) - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору.

Внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які знаходяться в межах будинку, споруди.

Утримання будинків і прибудинкових територій - господарська діяльність, спрямована на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи щодо забезпечення експлуатації та/або ремонту жилих та нежилих приміщень, будинків і споруд, комплексів будинків і споруд, а також утримання прилеглої до них (прибудинкової) території відповідно до вимог нормативів, норм, стандартів, порядків і правил згідно із законодавством.

Частиною другою статті 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що виконавець зобов`язаний, серед іншого: забезпечувати своєчасність та відповідну якість житлово-комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договору, в тому числі шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів; здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; своєчасно проводити підготовку жилого будинку і його технічного обладнання до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством; своєчасно за власний рахунок проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з його вини.

Судом встановлено, що житловий будинок № 5-А на проспекті Курбаса Леся в місті Києві закріплений на праві господарського відання та перебуває на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» та з того часу КП надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, в тому числі технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем холодного та гарячого водопостачання, водовідведення та інших внутрішньо будинкових інженерних систем у разі їх наявності, які знаходяться в зоні відповідальності підприємства.

Стороною позивача не доведено факту невиконання обов`язків КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва».

Натомість, з наданих КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» доказів вбачається, що неодноразово направлялись працівники ЖЕД № 3 для обстеження та ліквідації можливих причин затоплення, неодноразово направляли попередження, проте власники квартири АДРЕСА_1 (відповідачі у справі) не надавали доступу до приміщення, що також підверджується рішенням Святошинського районного суду м.Києва від 27.09.2022 року.

З урахуванням наведеного, відсутні будь-які підстави покладення на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» відповідальності за залиття квартири позивача, оскільки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» свої обов`язки виконувала належним чином, проте ненадання ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 доступу до квартири АДРЕСА_1 унеможливлює проведення ремонту.

Крім цього, відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Верховного Суду від 03 жовтня 2018 року (справа №668/7511/15-ц), шкода, завдана залиттям квартири, повинна бути відшкодована особою, у власності якої перебуває квартира та елемент системи водопостачання, який став причиною такого затоплення.

Так, у статті 151 ЖК УРСР встановлено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, а згідно з пунктом 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572, саме власник квартири зобов`язаний використовувати приміщення житлового будинку за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обслуговування.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що залиття квартири позивача сталось з квартири АДРЕСА_1 , власниками якої є відповідачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , за наявності їх вини, а саме ненадання доступу до інженерної мережі, яка замурована та облицьована кахельною плиткою, відсутністю оглядового вікна, що є порушенням норм по утриманню та обслуговуванню стоякових інженерних мереж в квартирах та не відповідає технічному проекту будинку, у зв`язку з чим і відсутності можливості доступу до витоки на каналізаційному стояку квартир де виявленою тріщину на хрестовині та раструбі в квартирі, а також невиконання відповідачами рішення Святошинського районного суду м.Києва від 27.09.2022 року.

Відтак, саме відповідачі ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 мають відшкодувати завдану позивачу в результаті залиття шкоду.

Вирішуючи питання щодо розміру завданої шкоди, суд приймає до уваги висновок, складений експертом ТОВ "ПАРТНЕР_ЕКС" № 6-11-2021 за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 15.11.2021 року згідно якого вартість ремонтно-будівельних робіт, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень унаслідок залиття приміщень квартири за адресою: АДРЕСА_2 , згідно до проведеного дослідження та наданих на дослідження матеріалів становить на час проведення дослідження 85 115,00 грн.

За складання вказаного звіту позивачем сплачено 15000,00 грн відповідно до моморіальних ордерів від 08.11.2021 року (т. 1 а.с. 81).

Оскільки стороною відповідача не надано жодних належних та допустимих доказів на спростування вказаного розміру шкоди, то суд приймає його як достовірний та вважає можливим стягнути з відповідача завдані позивачу матеріальні збитки в розмірі 85 115,00 грн, а також витрати за проведення експертизи в розмірі 15000,00 грн.

Щодо вимог позивача про відшкодування моральної шкоди, то суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів (п. 2 ч. 2 ст. 23 ЦК України); приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (п. 4 ч. 2 ст. 23 ЦК України).

Загальні підстави відповідальності за завдану моральну шкоду передбачені ч. 1 ст. 1167 ЦК України, відповідно до якої моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями або бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини.

Верховний Суд у постанові від 10.04.2019 у справі № 464/3789/17, зокрема, дійшов висновку, що адекватне відшкодування шкоди, зокрема й моральної, є одним із ефективних засобів юридичного захисту (п. 49). Моральна шкода полягає у стражданні або приниженні, яких людина зазнала внаслідок протиправних дій. Страждання і приниження - емоції людини, змістом яких є біль, мука, тривога, страх, занепокоєння, стрес, розчарування, відчуття несправедливості, тривала невизначеність, інші негативні переживання (п.52). Проте, не всі негативні емоції досягають рівня страждання або приниження, які заподіюють моральну шкоду. Оцінка цього рівня залежить від усіх обставин справи, які свідчать про мотиви протиправних дій, їх інтенсивність, тривалість, повторюваність, фізичні або психологічні наслідки та, у деяких випадках, стать, вік та стан здоров`я потерпілого (п. 56).

Відсутність наслідків у вигляді розладів здоров`я внаслідок душевних страждань, психологічних переживань не свідчить про те, що позивач не зазнав страждань та приниження, а отже і не свідчить про те, що моральної шкоди не завдано.

Крім того, що стосується її розміру, то відповідно до ч. 3 ст. 23 ЦК України моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Суд враховує, що матеріалами справи підтверджено факт залиття квартири, в якій проживає позивач, з вини відповідачів та невчинення ним заходів з відшкодування завданої шкоди. В даному конкретному випадку суд вважає, що позивачем доведено, що пережиті нею негативні емоції досягли певного рівня «страждань».

На думку суду, залиття квартири в будь-якому випадку викликає негативні емоції, оскільки викликає відхилення від звичного устрою життя, необхідність витрачання часу для вчинення дій щодо відновлення стану квартири, а у разі відсутності на це відповідних ресурсів (як часових так і фінансових) - погіршення існуючого стану власника такого майна, що з великою долею вірогідності може відзначитись на психоемоційному стані власника пошкодженого майна.

При цьому суд враховує, що залиття квартири мало місце ще з 2021 року та до моменту винесення даного рішення суду завданий майновий збиток не відшкодовано, тобто відповідне порушення є досить триваючим.

З огляду на встановлене, у даній справі слід визнати обґрунтованими доводи позивачів про завдання їм моральної шкоди.

Вирішуючи спір в частині визначення розміру заподіяної позивачу моральної шкоди, суд враховує, що оцінка моральної шкоди за своїм характером є складним процесом. Наразі немає (і не може бути) точних критеріїв майнового виразу душевного болю, спокою, честі, гідності особи. Тому будь-яка компенсація моральної шкоди може мати суто умовний вираз. Розмір відшкодування повинен бути адекватним нанесеній моральній шкоді.

Керуючись приписами ст. 23 ЦК України суд, визначаючи розмір моральної шкоди, який підлягає стягненню на користь позивача, враховує обставини, при яких моральна шкода була заподіяна, характер та обсяг страждань, яких зазнав позивач, глибину та тривалість душевних страждань позивача, час та зусилля, які були ним витрачені для відновлення свого попереднього стану.

При цьому, позивач в позовній заяві не обгрунтовує в чому полягає моральна шкода та не надає суду жодного доказу спричинення їй моральної шкоди у визначеному нею розмірі 85 115,00 грн.

З урахуванням наведених положень норм чинного законодавства та встановлених судом обставин, суд вважає, що позивачу дійсно завдано моральна шкода і грошовий вираз такої шкоди має бути стягнутий з відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .

У зв`язку із цим суд враховуючи глибину душевних страждань і переживань позивача, при цьому, дотримуючись принципів розумності, виваженості та справедливості приходить до висновку про необхідність зменшення заявленого до стягнення розміру моральної шкоди у сумі з 85 115 000,00 грн до 10 000,00 грн.

За положеннями статті 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 89 ЦПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Основного Закону України.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог позивача та наявність підстав для задоволення позову в частині стягнення з відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на користь позивача матеріальної та моральної шкоди.

За таких обставин позов ОСОБА_4 підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідачів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на користь позивача підялгає стягненню, пропорційно до задоволених вимог, судові витрати по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 141, 258, 259, 274-279, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_4 до ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», третя особа - ОСОБА_9 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути солідарно з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на користь ОСОБА_4 матеріальну шкоду у розмірі 85 115 (вісімдесят п`ять тисяч сто п`ятнадцять) гривень 00 копійок.

Стягнути солідарно з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на користь ОСОБА_4 моральну шкоду у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 794,50 грн та вартість проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 3 750,00 грн, а всього 4 544 (чотири тисячі п`ятсот сорок чотири) гривні 50 копійок.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_4 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 794,50 грн та вартість проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 3 750,00 грн, а всього 4 544 (чотири тисячі п`ятсот сорок чотири) гривні 50 копійок.

Стягнути з ОСОБА_7 на користь ОСОБА_4 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 794,50 грн та вартість проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 3 750,00 грн, а всього 4 544 (чотири тисячі п`ятсот сорок чотири) гривні 50 копійок.

Стягнути з ОСОБА_8 на користь ОСОБА_4 судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 794,50 грн та вартість проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 3 750,00 грн, а всього 4 544 (чотири тисячі п`ятсот сорок чотири) гривні 50 копійок.

В іншій частині позов залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса проживання: АДРЕСА_15 .

Відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянин України, РНОКПП невідомий, адреса реєстрації: АДРЕСА_16 .

Відповідач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянка України, РНОКПП невідомий, адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянка України, РНОКПП невідомий, адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», , адреса: м.Київ, вул.Симиренка, 17.

Третя особа: ОСОБА_9 , громадянка України, РНОКПП НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса проживання: АДРЕСА_15 .

Повний текст рішення виготовлено 18.03.2024 року.

Суддя Ю.О. Твердохліб