г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 197/623/20
Номер провадження 2-о/213/48/24
У Х В А Л А

Іменем України

19 березня 2024 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі: головуючого судді Попова В.В.,

секретар судового засідання Куропятник І.О.,

провівши в залі судових засідань № 14 судове засідання в цивільній справі № 197/623/20 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Новолатівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області, Комунальний заклад «Стародобровільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» про визнання фізичної особи недієздатною,

за відсутності учасників справи, -

в с т а н о в и в:

В провадженні суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

В судове засідання учасники процесу не з`явились.

Від заінтересованих осіб органу опіки та піклування в особі виконавчого комітету Новолатівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області, Комунальний заклад «Стародобровільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» надійшли заяви про розгляд справи без їх участі.

Представник Органу опіки та піклування заяву підтримав, просив задовольнити.

КЗ «Стародобровільський психоневрологічний інтернат» ДОР» повідомив, що забезпечити явку до суду ОСОБА_2 , у відношенні якої розглядається справа про визнання особи недієздатною, не може, оскільки ОСОБА_2 вибув з інтернату 29 березня 2022 року і перебуває в КЗ «Криворізький психоневрологічний інтернат» ДОР».

За таких обставин, суд вважає за можливе провести підготовче засідання за відсутності учасників. Згідно з положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим кодексом за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Від КЗ «Криворізький психоневрологічний інтернат» ДОР» надійшло повідомлення про те, що ОСОБА_2 поступив до інтернату 01 квітня 2022 року і був відрахований з будинку-інтернату 19.07.2023 року у зв`язку з переведенням до Рівненського психоневрологічного інтернату Рівненської обласної ради.

Згідно з відповіддю КЗ «Рівненський психоневрологічний інтернат» Рівненської обласної ради від 01.02.2024 за № 94 підопічний ОСОБА_2 дійсно перебуває в комунальному закладі. За станом здоров`я може братии участь в судових засіданнях.

Належним чином повідомлений представник ОСОБА_2 адвокат Велегура М.М., який був призначений на підставі доручення Криворізького місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги від 20.01.2021 року, для захисту прав особи, у відношенні якої розглядається заява про визнання особи недієздатною, в судове засідання також не з`явився, причини неявки не повідомив.

02.09.2021 року від адвоката Велегури М.М на адресу Широківського районного суду Дніпропетровської областінадходив відзив на заяву, в якому адвокат просив у задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовити, оскільки вона просить визнати недієздатним свого рідного брата ОСОБА_2 і при цьому не вказує нічого про майбутнього опікуна ви піклувальника над братом.

З часу знаходження справи в провадженні Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, а саме з 01 січня 2024 року, будь яких заяв, клопотань від представника до суду не надходило.

Заявниця по справі ОСОБА_1 викликалася до суду повістками, які направлялися на зазначену нею адресу: АДРЕСА_1 , однак судові повістки були повернуті до суду без вручення з відміткою поштового відділення «за закінченням терміну зберігання», sms повідомлення заявникові не доставляються, на телефонні дзвінки працівника апарату суду вона не відповідає.

Незважаючи на те, що в матеріалах справи є клопотання ОСОБА_1 про проведення судового розгляду справи в режимі відеоконференцзв`язку, які вона просила проводити за її участі у приміщенні Першотавенського міського суду Дніпропетровської області (останній раз заявлючи відповідне клопотання 28.10.2021 року), суд не має можливості повідомити заявницю про час і місце розгляду справи.

Починаючи з березня 2022 року копії ухвал про розгляд справи в режимі ВКЗ повертаються Широківському районному суду без вручення заявниці /а.с.163-164/.

Відповідно до ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право користуватися визначеними законом процесуальними правами та виконувати процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового розгляду та їхні представники повинні добросовісно користуватись процесуальними правами. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживання процесуальними правами дії, які суперечать завданню цивільного судочинства. Суд, відповідно до ч.ч.3,4 цієї ж статті, зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами учасником судового розгляду. Ця норма закону повинна дисциплінувати позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулювати його належно користуватися як своїми процесуальними правами, так і процесуальними обов`язками.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Згідно п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, позовна заява залишається без розгляду.

Частиною 5 ст.223 ЦПК України встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Умовою для застосування ч.5 ст.223 та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України є повторність (двічі поспіль) неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином про час і місце судового розгляду.

Як зазначено вище, матеріали справи містять клопотання заявника про розгляд справи в режимі відеоконференцзв`язку, що свідчить про її обізнаність про рух справи, однак, з березня 2022 року жодного клопотання від заявника не надходило, що розцінюється судом про втрату заявницею інтересу до розгляду справи.

Нез`явлення сторони позивача перешкоджає розгляду справи, оскільки суд не має можливості з`ясувати чи залишається до цього часу у заявника підстави після передачі справи до іншого суду у подальшому її розгляді, або для виклику особи, у відношенні якої нею подавалася ця заява, тому суд вважає, що наявні всі визначені законом підстави для залишення заяви без розгляду.

При цьому, суд враховує правові висновки Верховного Суду та рішення Європейського суду з прав людини з цього питання.

Так в постанові від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13 Верховний Суд роз`яснив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Тобто, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, в розумінні ЦПК України, Позивач (заявник) - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до суду, тому він, як ініціатор судового розгляду справи, насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді судової справи.

Відповідно до ч.4 ст.12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Отже, з огляду на те, що заявниця неодноразово не з`явилася в судове засідання, не повідомила причини неявки та не подала заяву про розгляд справи за її відсутності, суд дійшов висновку, що вищевказана заява підлягає залишенню без розгляду на підставі ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України.

При цьому суд вважає за необхідне роз`яснити, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядкує

Керуючись ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Новолатівської сільської ради Широківського району Дніпропетровської області, Комунальний заклад «Стародобровільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» про визнання фізичної особи недієздатною - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, але може бути оскаржена в до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Дата складення ухвали та підписання її суддею 19 березня 2024 року.

Головуючий суддя В.В. Попов