Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/15/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2024 року Ржищівський міський суд Київської області в складі:

головуючого - судді Юрченка С.О.,

секретаря - Папенко О.О.,

за участі:

заявниці - ОСОБА_1 (не з`явилась),

представника заінтересованої особи - (не з`явився),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Ржищівська міська рада Київської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа,-

ВСТАНОВИВ:

У січні 2024 року заявниця подала до Ржищівського міського суду Київської області вказану вище заяву, у якій просила встановити факт належності свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , виданого 09.07.1962 на ім`я ОСОБА_2 Ржищівським комбінатом комунальних підприємств та зареєстрованим Переяслав - Хмельницьким бюро технічної інвентаризації за реєстровим номером 1119 від 18.07.1962, що посвідчує право власності на 1/2 частку житлового будинку по АДРЕСА_2 , її батьку, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Свої вимоги обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько, ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина, у тому числі і на 1/2 частку житлового будинку по АДРЕСА_2 , посвідчене Свідоцтвом про право особистої власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , виданим 09.07.1962 на ім`я ОСОБА_2 Ржищівським комбінатом комунальних підприємств та зареєстрованим Переяслав-Хмельницьким бюро технічної інвентаризації за реєстровим номером 1119 від 18.07.1962. Проте, коли заявниця, як єдиний спадкоємець після смерті батька за заповітом, звернулася до Ржищівської міської державної нотаріальної контори щодо оформлення спадщини, то нотаріус відмовила їй у вчиненні нотаріальної дії через те, що в свідоцтві про смерть батька він записаний як « ОСОБА_3 », а в правовстановлюючому документі на вказаний вище житловий будинок значиться як « ОСОБА_3 ». В зв`язку із розбіжністю написання прізвищ батька заявниці в зазначених вище документах для оформлення правочину нотаріус поставила вимогу щодо необхідності встановлення факту належності документа, що посвідчує право його власності на 1/2 частку житлового будинку по АДРЕСА_2 у судовому порядку. Єдиним способом захисту законних прав заявниці є звернення до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

В судове засідання заявниця ОСОБА_1 не з`явилась з поважних причин, подавши заяву про розгляд справи без її участі, вимоги заяви підтримувала, просила їх задовольнити.

Представник Ржищівської міської ради Київської області в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд справи без участі представника, щодо вирішення справи поклався на розсуд суду.

Дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Зі змісту ст. 315 ЦПК України вбачається, що судом розглядаються справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно п. 6 ст. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" суд може встановлювати факти належності особі документів, які не відносяться до таких, що посвідчують особу.

Як роз`яснено в листі Верховного Суду України від 01 січня 2012 року «Про судову практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 315 ЦПК громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа. Проте сам по собі факт належності документа не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають із цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим.

У вказаному листі Верховного Суду України також зазначено, що заяву про встановлення факту належності правовстановлюючого документа може подавати особа - власник правовстановлюючого документа, якій необхідно довести належність цього документа їй.

Згідно копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 26 грудня 2006 року, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.7).

Згідно витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 10106713 від 20.06.2007, до Спадкового реєстру внесено реєстраційний запис щодо реєстрації спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.8).

Згідно свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння № НОМЕР_2 від 09 липня 1962 року, виданого Ржищівським ККП, половина домоволодіння, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві особистої власності ОСОБА_2 (а.с.9).

Згідно копії архівної довідки № КГ1123009 від 24 листопада 2023 року, виданої КП КОР "Київське обласне бюро технічної інвентаризації", станом на 29.12.2012, згідно відомостей, що містяться в реєстрових книгах право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 (раніше 90) зареєстровано за ОСОБА_2 1/2 частина згідно свідоцтва про право особистої власності на житловий будинок, виданого Ржищівським ККП 09.07.1962, № 504 на підставі рішення Ржищівської селищної ради від 09.07.1962 за р.№ 14 (а.с.10).

Згідно листа Ржищівської державної нотаріальної контори № 5/001-16 від 09 січня 2024 року, встановлено, що свідоцтво про право власності № НОМЕР_2 , видане 09.07.1962 Ржищівським комбінатом комунальних підприємств на ім`я « ОСОБА_2 », відповідно Переяслав-Хмельницьке бюро технічної інвентаризації реєстровим номером 1119 провело реєстрацію права власності, про що свідчить повідомлення КП Київської обласної ради «Київське обласне бюро технічної інвентаризації» від 24.11.2023 за № КТ 1123009. Свідоцтво ж про смерть серії НОМЕР_1 , видане 25.12.2026 відділом РАЦС Ржищівського МУЮ Київської області на ім`я « ОСОБА_3 ». В зв`язку із розбіжностями в документах, оформлення спадщини не можливе. В зв`язку з чим заявниці ОСОБА_1 рекомендовано звернутися до суду для підтвердження факту належності померлому документа, що посвідчує право власності на 1/2 частку житлового будинку АДРЕСА_2 (а.с. 11).

Згідно копії свідоцтва про народження № НОМЕР_3 , ОСОБА_4 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 . Її батьками є: батько - ОСОБА_2 , мати - ОСОБА_5 (а.с. 13).

Згідно копії свідоцтва про одруження серії НОМЕР_4 , ОСОБА_2 одружився 18 червня 1961 року з ОСОБА_6 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_7 (а.с.12).

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 , ОСОБА_8 11 червня 2016 року зареєстрував шлюб з ОСОБА_4 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу - ОСОБА_9 (а.с.14).

Згідно копії заповіту від 30 березня 1996 року, ОСОБА_2 все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що йому буде належати на день смерті, і на що він за законом матиме право, заповів ОСОБА_4 (а.с.15).

Встановлення факту належності правовстановлюючого документу батьку заявниці має юридичне значення для останньої та породжує юридичні наслідки, так як встановлення вказаного факту в судовому порядку надає їй право у повному обсязі розпоряджатися спадковим майном.

Таким чином, аналізуючи зібрані по справі і досліджені в судовому засіданні докази, а також, те що у вказаному правовстановлюючому документі допущено помилковий напис невідомою особою щодо написання прізвища батька заявника, який не може бути усунуто іншим шляхом та перешкоджає заявниці в реалізації її права на володіння спадковим майном, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 81-84, 128, 141, 258, 259, 263-265, 268, 293, 294, 315, 316, 319, 353, 354 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Вимоги заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа: Ржищівська міська рада Київської області, про встановлення факту належності правовстановлюючого документа, - задовольнити у повному обсязі.

Встановити факт належності батьку заявниці ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтва про право особистої власності на домоволодіння АДРЕСА_1 , виданого 09.07.1962 на ім`я " ОСОБА_2 " Ржищівським комбінатом комунальних підприємств та зареєстрованим Переяслав - Хмельницьким бюро технічної інвентаризації за реєстровим номером 1119 від 18.07.1962, що посвідчує право власності на 1/2 частку житлового будинку по АДРЕСА_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя