Справа №: 343/7/24
Провадження №: 2/343/105/24
Р І Ш Е Н Н Я

I М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2024 року м. Долина

Долинський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді Тураша В. А.,

секретаря судового засідання Лукань О.З.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Долинського районного суду Івано-Франківської області справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Долинської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, суд -

В С Т А Н О В И В :

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Малетин А.Я. звернувся 02.01.2024 до суду з позовом, сформованого в системі «Електронний суд», в якому просить ухвалити рішення, яким: визначити, ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном на 3 (три) місяці, з часу вступу рішення в законну силу.

Свої вимоги мотивував тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 працює за кордоном (Австрія), тому тільки в листопаді 2023 року, коли приїхала, серед документів, що зберігались в батьківській хаті, звернула увагу, що є заповіт від 11.05.2012, яким батько заповів все своє майно дочці ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Після чого ОСОБА_1 звернулась до Долинської державної нотаріальної контори, в якій нотаріус порекомендував через суд поновити пропущений строк для прийняття спадщини. Після такої рекомендації ОСОБА_1 видала на адвоката Малетина А.Я. довіреність, щоб звернутись до суду з відповідним позовом.

Так, ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем за заповітом спадкодавця. У період шестимісячного строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 перебувала за кордоном, де останніх десять років практично працює, про що свідчать відмітки в паспорті для виїзду за кордон.

Після смерті ОСОБА_2 залишилось спадкове майно, а саме будинковолодіння, яке знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Бажаючи успадкувати майно батька ОСОБА_1 звернулась до нотаріуса, однак останній рекомендував звернутись до суду та поновити строк для прийняття спадщини.

Для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є необізнаність про наявність заповіту, такий правовий висновок зроблений в постанові Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17.

Крім того ще однією підставою для визначення додаткового строку є також перебування ОСОБА_1 в період шестимісячного строку для прийняття спадщини за кордоном, що слід вважати поважною причиною пропущення строку для подання відповідної заяви (а.с.1-3).

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.01.2024 цивільна справа № 343/7/24 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини передана на розгляд судді Турашу В.А. (а.с.18).

Ухвалою Долинського районного суду Івано-Франківської області від 03.01.2024 позовну заяву ОСОБА_1 до Долинської міської ради, Калуського району, Івано-Франківської області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - залишено без руху та надано позивачці ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали (а.с.19).

Ухвалою Долинського районного суду Івано-Франківської області від 05.01.2024 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 343/7/24 за позовом ОСОБА_1 до Долинської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини. Призначено підготовче судове засідання на 26 січня 2024 року в 10.00 год. (а.с.24-25).

Позивачка ОСОБА_1 , в підготовче судове засідання не зявилася, хоч про дату, час та місце слухання справи була повідомлена у встановленому Законом порядку.

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Малетин А.Я. (ордер серії АТ №1047833 а.с.5) в підготовче судове засідання не з`явився, хоч про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений судом, подав заяву, згідно якої просить розгляд справи проводити за відсутності позивачки та її представника, позовні вимоги підтримують повністю, проти винесення рішення в підготовчому засідання не заперечують (а.с.31).

Представник Долинської міської ради Івано-Франківської області М.Федор (виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань а.с.29-30) в підготовче судове засідання не з`явилась, хоч про час та місце судового засідання повідомлена у встановленому Законом порядку. в Долинський районний суд поступило клопотання, згідно якого Долинська міська рада не заперечуєпроти визначення додаткового строку ОСОБА_1 для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Розгляд справи просить проводити за відсутності представника Долинської міської ради (а.с.29).

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 3 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 206 ЦПК України судом перевірено, що визнання позову представником відповідача не суперечать Закону, не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб.

Суд, дослідивши здобуті та перевірені в підготовчому судовому засіданні докази в їх сукупності вважає, що в матеріалах справи є достатньо даних для її вирішення. Позов підставний і підлягає до задоволення, виходячи з наступного:

Відповідно до ч. 2 ст. 78 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

У відповідності до вимог ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ст. 1270 даного Кодексу встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається з роз`яснень, викладених в п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Копія свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 12.10.2006 свідчить про те, що ОСОБА_2 на праві приватної власності належить домоволодіння яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.7).

Копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 підтверджує, що ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина за заповітом.

Копія заповіту від 11.05.2012 року свідчить про те, що ОСОБА_2 , на випадок своєї смерті робить таке розпорядження: все його майно, де б воно не було із чого б воно не складалося і взагалі, все те, що буде йому належати і на що він за законом матиме право, заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.6).

Як зазначив представник позивачки , ОСОБА_1 , у листопаді місяці 2023 року звернулася до Долинської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, однак їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском строку на прийняття спадщини.

ОСОБА_1 , пропустила строк для прийняття спадщини, з тих причин , що не знала про наявність заповіту. Зворотного по справі не доведено.

Відповідно до правової позиції висловленої Верховним Судом в постанові від 6 вересня 2017 року у справі № 6-496цс17, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 квітня 2020 року у справі № 648/703/17, від 15 квітня 2020 року у справі № 190/106/18, від 10 червня 2020 року у справі № 640/13714/17, від 07 вересня 2020 року у справі № 389/3108/18.

Судом встановлено, що шестимісячний строк для прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 сплинув 30.11.2020, а до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернулася в листопаді 2023 року.

Доводи позивачки про те, що про наявність заповіту їй відомо не було і про його існування стало відомо після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, суд вважає достовірними, оскільки підтверджені фактичними обставинами справи.

Встановлено, що нотаріусом не вчинено будь-яких дій щодо повідомлення спадкоємця ОСОБА_1 , про існування заповіту, що позбавило її обізнаності про існування заповіту та відповідно можливості реалізувати своє право на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк.

Встановивши, що позивачка не була обізнаний про наявність заповіту, складеного на її користь, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 не заводилася, й відповідно не були здійснені повідомлення та виклик спадкоємця за заповітом, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску позивачкою строку прийняття спадщини.

Саме такий правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 26.04.22 р. у справі № 932/16345/19.

Крім того, у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Спадкове законодавство засновується на принципі переваги формального волевиявлення спадкодавця (заповіту) над положеннями закону, спадкоємці за законом спадкують тільки у випадках відсутності заповіту, визнання його недійсним, нерозподілення заповідачем усієї спадщини або неприйняття (відмови від прийняття) спадщини спадкоємцями, призначеними у заповіті (частина друга статті 1223 ЦК України).

Про свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25 березня 2020 року у справі № 642/2539/18-ц, від 28 травня 2021 року у справі № 688/106/20, від 17.12.21 р. у справі № 315/368/19.

Зважаючи на вищевикладене та беручи до уваги те, що спадщина після смерті ОСОБА_2 , ніким не прийнята, позивачка захистити своє порушене право в інший спосіб, крім як

звернутися до суду з позовом про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, не може, представник відповідача не заперечив проти задоволення позову, суд вважає за необхідне позов задоволити та визначити позивачці додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, тривалістю три місяці, після вступу рішення в законну силу.

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

На підставі ст.ст. 1269,1270, 1272 ЦК України, керуючись статтями ст.ст. 200, 206, 258, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Долинської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , додатковий строк для подачі нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном 3 (три) місяці після вступу рішення в законну силу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручене у день проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Позивачка : ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , жителька АДРЕСА_3 .

Відповідач: Долинська міська рада Калуського району Івано-Франківської області, , місце знаходження: пр.Незалежності,5, м.Долина, Калуського району, Івано-Франківської області, 77500.

Суддя Долинського районного суду В. Тураш