Справа №766/2345/22 н/п 2/766/3075/24
22.02.2024 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого судді Кузьміної О.І.
за участю секретаря Савицького В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Мороз Анжели Іванівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,-
Представник позивача звернулася до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що вона перебуваючи у складі сім`ї відповідачів як члени його сім`ї, останні роки самостійно проживають у квартирі через вибуття відповідачів із квартири. Облік відповідачів у квартирі має негативні наслідки для позивачів у вигляді додаткових витрат на комунальні послуги, неможливість укладення договорів пов`язаних із утриманням квартири та вирішення питань, що відносяться до прав й обов`язків основного наймача квартири. Відсутність відповідачів за існуючим місцем реєстрації більше року позивачка пояснює їх виїздом на тимчасово окуповану територію рф, перебування відповідача в розшуку та його облік, за відомостями сайту «Миротворець», як діючого співробітника міліції «лнр» (4 окрема бригада), на посаді заступника відділу-начальника відділу, помічника начальника відділу управління артилерії в званні підполковник, депутатом народної ради луганської народної республіки ІІІ скликання (2021 року). Позивачка покликається на те, що вказані обставини морально унеможливлюють для неї продовження перебувати в складі сім`ї відповідачів.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 18.11.2024 року відкрито провадження у справі та розгляд справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Позивач та її представник в судове засідання не з`явились, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, зазначили, що заявлені позовні вимоги підтримують в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечують.
Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. Заяв, клопотань чи відзиву до суду не надали.
За таких обставин, враховуючі згоду позивачів на слухання справи у відсутність відповідачів, суд вважає можливим постановити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст.280 ЦПК України.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивачі є членами сім`ї наймача ОСОБА_2 за яким обліковується квартира АДРЕСА_1 . Зареєстрованими в квартирі АДРЕСА_1 , окрім позивачів є відповідачі як члени сім`ї основного наймача.
У відповідності до наданих довідки про реєстрацію місця проживання та копії актів про обстеження житлових умов від 28.05.2021 року, який складений управлінням обліку, розподілу та приватизації житла міської ради за адресою квартира АДРЕСА_1 проживає ОСОБА_1 разом із дітьми 2013 та 2020 років народження. Вказаним актом обстеження інших осіб, що проживають у цій квартирі, зокрема відповідачів, не встановлюється.
Разом із цим, відповідно до частин першої та другої статті 61, статей 64 та 65 ЖК Української РСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.
Члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. До членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач і члени його сім`ї.
Згідно з частиною першою статті 106 ЖК Української РСР повнолітній член сім`ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача.
Статтею 107 ЖК Української РСР визначено, що у разі вибуття наймача та членів його сім`ї, договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім`ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Системне тлумачення статей 71, 72 ЖК Української РСР дає підстави для висновку, що особа може бути визнана такою, яка втратила право користування жилим приміщенням за двох умов: не проживання особи в жилому приміщенні більше шести місяців та відсутність поважних причин. Саме на Позивача процесуальний закон покладає обов`язок довести факт відсутності відповідача понад встановлені статтею 71 ЖК Української РСР строки у жилому приміщенні без поважних причин. Початок відліку часу відсутності визначається від дня, коли особа залишила приміщення. Повернення особи до жилого приміщення, яке вона займала, перериває строк тимчасової відсутності. При тимчасовій відсутності за особою продовжує зберігатись намір ставитися до жилого приміщення як до свого постійного місця проживання, тому при розгляді позову про визнання особи такою, що втратила право на жилу площу, суд повинен ретельно дослідити обставини, які мають значення для встановлення причин довготривалої відсутності.
Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
За таких обставин, суд вважає, що вимоги позивачів підлягає задоволенню судом, оскільки наведені позивачами доводи свідчать про можливість встановити фактичні дані якими підтверджуються не лише обрання відповідачами іншого постійного місця проживання й не проживання в жилому приміщенні більше шести місяців шляхом вибуття на інше місце проживання, але й і того, що відповідач із сім`єю не повертається до спірного приміщення через переховування від слідства, тобто належно встановлюється причина постійної і довготривалої відсутності, а не тимчасової відсутності із поважних причин (стаття 107 ЖК УРСР).
Керуючись ст.ст. 71, 107 ЖК УРСР України, ст.ст.12, 13, 19, 81, 133, 141, 259, 263-265, 280-284, 354 ЦПК України, суд-
Позов адвоката Мороз Анжели Іванівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , такими, що втратили право користування квартирою АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Херсонського апеляційного суду в порядку ст. 355 ЦПК України.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
СуддяО. І. Кузьміна