Провадження № 2/686/138/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 лютого 2024 рік м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючого судді Колієва С.А.

при секретарі Кучерук Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Хмельницький справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору державний нотаріус Другої Хмельницької державної нотаріальної контори Кушал Діана Володимирівна, товариство з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне об`єднання» про визнання права власності в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в :

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору державний нотаріус Другої Хмельницької державної нотаріальної контори Кушал Д.В., товариство з обмеженою відповідальністю «Житлово-експлуатаційне об`єднання» (далі ТОВ «ЖЕО») про визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько - ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить зокрема двокімнатна квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Так, за життя її батько вступив у члени ЖБК №33 та сплатив усі пайові внески на придбання квартири АДРЕСА_2 . Факт повної сплати ОСОБА_3 пайових внесків на придбання цієї квартири підтверджений довідкою ЖБК №33 від 30.12.2013 року за №99. Спадщину після смерті батька прийняла вона та її брат (син померлого) ОСОБА_2 . Оскільки за життя батько своє право власності на спірну квартиру не зареєстрував, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на вказану квартиру в порядку спадкування. За таких обставин просила визнати за нею право власності в порядку спадкування на квартиру АДРЕСА_2 .

Відзив на позов відповідачем не поданий.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Представником позивача подано клопотання, в якому останній просив розглянути справу за його відсутності. Позов підтримав у повному обсязі, просив його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився. Про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Подав письмову заяву, в якій позов визнав, не заперечував проти його задоволення. Просив розглядати справу за його відсутності.

Представники третіх осіб в судове засідання не з`явилися. Про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Письмових пояснень щодо позовних вимог на адресу суду не подавали.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та ухвалити у справі рішення, на підставі наявних матеріалів.

Фактичні обставини встановлені судом.

ОСОБА_1 , яка у зв`язку із реєстрацією шлюб 20.10.1997 року з ОСОБА_4 змінила своє дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 », народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та її батьками є ОСОБА_3 (батько) і ОСОБА_7 (мати).

ОСОБА_2 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 та його батьками є ОСОБА_3 (батько) і ОСОБА_7 (мати).

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_3 помер. Після його смерті відкрилася спадщина та Другою Хмельницькою державною нотаріальною конторою була заведена відповідна спадкова справа № 142/2002 року. Згідно матеріалів спадкової справи встановлено, що спадщину після померлого ОСОБА_3 прийняли ОСОБА_1 (донька померлого) та ОСОБА_2 (син померлого).

Згідно довідки ЗАТ ЖЕД №2 «ЖЕО» встановлено,що на день смерті ОСОБА_3 останній був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та за вказаною адресою були зареєстровані: ОСОБА_1 (дочка), ОСОБА_4 (зять) і ОСОБА_8 (онук).

06 червня 2001 року державним нотаріусом Другої Хмельницької державної нотаріальної контори ОСОБА_1 і ОСОБА_2 було видано свідоцтво про право на спадщину за законом у рівних частках на автомобіль марки ВАЗ 2105 н.з. НОМЕР_1 .

Листом від 30.08.2013 року за вих. № 2143/01-16 державний нотаріус Другої Хмельницької державної нотаріальної контори Кушал Д.В. відмовила ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_2 з посиланням на відсутність правовстановлюючих документів, які б підтверджували право власності на таке майно (квартиру) за спадкодавцем ОСОБА_3 .

Згідно довідки №Л-03-31028 від 27.07.2023 року про зареєстрованих у житловому приміщенні/ будинку осіб за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_2 з 03.09.2009 року, ОСОБА_1 - з 19.06.1979 року; ОСОБА_4 - з 02.04.1998 року і ОСОБА_8 з 15.06.1999 року.

Згідно довідки ТОВ «ЖЕО» №99 від 30.12.2013 року встановлено, що ОСОБА_3 був членом ЖБК №33, вартість квартири АДРЕСА_2 становить 32 836, 87 гривень; вказана вартість виплачена ОСОБА_3 у повному обсязі.

Застосовані норми права та мотиви з яких виходить суд.

Щодо набуття права власності на спірну квартиру.

Статтею 15 Закону України «Про власність» від 07.02.1991, який діяв на момент спірних правовідносин, передбачалося, член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

На підставі ст.19-1 Закону України від 10 липня 2003 року № 1087-IV "Про кооперацію" член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно. У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна.

Згідно ч.2 ст.384 ЦК України член житлово-будівельного (житлового) кооперативу має право володіння і користування, а за згодою кооперативу - і розпорядження квартирою, яку він займає в будинку кооперативу, якщо він її не викупив.

Частиною третьою статті 384 ЦК України передбачено, що у разі викупу квартири член житлово-будівельного (житлового) кооперативу стає її власником. При цьому, враховуючи положення Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 30.04.1985 року №186 з наступними змінами, щодо обов`язку члена кооперативу внести пайовий внесок, повне внесення пайового внеску членом житлово-будівельного (житлового) кооперативу слід кваліфікувати як викуп квартири, що породжує відповідне право власності.

Як встановлено із матеріалів справи ОСОБА_3 був прийнятий у члени ЖБК №33 та виплатив у повному обсязі пайові внески (вартість) за придбання кватири АДРЕСА_2 , що слід кваліфікувати як викуп спірної квартири, у зв`язку із чим набув право власності на неї.

Щодо вимог ОСОБА_1 про визнання права власності на спірну квартиру в порядку спадкування.

Оскільки ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 до спірних правовідносин щодо спадкування слід застосувати відповідні положення ЦК УРСР, в редакції, чинній на час виникнення таких правовідносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 529 ЦК УРСР при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

За приписам ст.548, частини 1 ст.549, ч.1 ст.550 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Як встановлено з матеріалів справи кватира АДРЕСА_2 була набута ОСОБА_3 у власність (останній у повному обсязі вніс в ЖБК пайові внески за вказану квартиру).

ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги після смерті ОСОБА_3 (є його донькою) та прийняла спадщину після померлого батька у встановленому законом порядку. Інший спадкоємець першої черги, який прийняв спадщину після померлого ОСОБА_3 є його син - ОСОБА_2 .

Оформити право власності на спірне майно у нотаріальному порядку позивач не має можливості, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на спірну квартиру, який би посвідчував право власності на це майно за спадкодавцем.

Разом з цим суд звертає свою увагу, що дослідженими матеріалами справи було встановлено набуття ОСОБА_3 права власності на спірне майно у встановленому законом порядку.

З урахуванням вищевказаних норм права, прийняття позивачем спадщини після смерті ОСОБА_3 у встановленому законом порядку, доведеністю набуття права власності на вказане майно спадкодавцем ОСОБА_3 відповідно до норм, які діяли станом на час його набуття, відмови нотаріуса в оформленні спадкових прав, зважаючи на те, що окрім позивача спадщину у встановленому законом порядку прийняв як спадкоємець першої черги ОСОБА_2 та виходячи, із рівності часток, які спадкують спадкоємці, поданий ОСОБА_1 позов підлягає частковому задоволенню та за останньою слід визнати право власності на частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування після померлого ОСОБА_3 .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1296, 1297, 1268, 1299 ЦК України, та ст.ст. 212-215, 256 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , право власності на частину квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

В решті у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд шляхом подання в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Треті особи:

Друга державна нотаріальна контора, м. Хмельницький, вул. Проскурівського підпілля, 203

ТОВ «Житлово-експлуатаційне об`єднання», 29015, м. Хмельницький, вул. Зарічанська, 8.

Повний текст судового рішення складено 26.02.2024 року.

Суддя: