Провадження №2-с/756/13/24
УХВАЛА

16 лютого 2024 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу -

встановив:

У лютому 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просила поновити строк на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу виданого 27.10.2023 року Оболонським районним судом м. Києва, про стягнення із ОСОБА_1 на користь ТОВ «Інвестбудгаличина» заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Згідно ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно п. 3 ч. 5 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

В своїй заяві про скасування судового наказу заявник заявила клопотання про поновлення пропущеного строку вказуючи, що копія судового наказу не була отримана нею фізично, а про наявність такого наказу їй стало відомо через виконавчу службу і блокування рахунків.

При цьому, заявник не вказує про обставини та не надає докази на підтвердження поважності пропуску строку для звернення із заявою про скасування судового наказу, що позбавляє суд можливості пересвідчитися у достовірності та обґрунтованості поданого клопотання.

Таким чином, відсутність поважних причин пропуску строків встановлених ЦПК України позбавляє суд можливості вирішити питання щодо поновлення строку для подачі заяви про скасування судового наказу.

Також, суд звертає увагу, що згідно супровідного листа, який міститься в матеріалах справи копія судового наказу Оболонського районного суду м. Києва від 27.10.2023 року направлена поштовою кореспонденцією ОСОБА_1 за її місцем реєстрації, саме: АДРЕСА_1 , проте, конверт повернувся на адресу суду з відміткою: за закінченням терміну зберігання.

Також, в заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 підставою для скасування судового наказу вважає погашення заборгованості та долучає довідку невідомого походження не посвідчену уповноваженою особою стягувача.

Відповідно до ДСТУ 4163-2003 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів», якщо довідка має фінансово-матеріальний характер і виходить за межі підприємства, то її підписують керівник підприємства й головний бухгалтер.

Таким чином, зазначена довідка не може підтверджувати сплату заборгованості за судовим наказом виданим 27.10.2023 року Оболонським районним судом м. Києва про стягнення із ОСОБА_1 на користь ТОВ «Інвестбудгаличина» заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи вищевказане, суд вважає за необхідне заяву про скасування судового наказу повернути заявнику без розгляду.

Керуючись ст. 170, 171 ЦПК України -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А.В. Шевчук