Справа № 295/5110/23 Головуючий у 1-й інст. Семенцова Л.М.
Категорія 4 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

01 лютого 2024 р. м. Житомир

Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого: Павицької Т.М.,

суддів: Борисюка Р.М., Коломієць О.С.,

вирішуючи питання відповідно до вимог ст. 359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 16 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Управління житлового господарства Житомирської міської ради, Квартирно-експлуатаційного відділу м. Житомир, Міністерства оборони України, треті особи - Виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування, товариство з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Домком Житомир» про визнання права постійного користування квартирою та права на приватизацію квартири,

в с т а н о в и в:

Рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 16 листопада 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Визнано за ОСОБА_1 та малолітнім ОСОБА_2 право постійного користування квартирою АДРЕСА_1 . Визнано за ОСОБА_1 та малолітнім ОСОБА_2 право на приватизацію квартири АДРЕСА_1 за відсутності ордеру.

Не погоджуючись із вищевказаним рішенням суду, через систему «Електронний суд» 19.01.2024 до Житомирського апеляційного суду, від Міністерства оборони України надійшла апеляційна скарга, яка підписана ОСОБА_3 , у якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову.

Справа на запит суду надійшла 31 січня 2024 року.

Перевіривши апеляційну скаргу та додані до неї документи колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу належить повернути особі, яка її подала, враховуючи такі вимоги закону.

Нормами ст. 60 ЦПК України визначено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені довіреністю фізичної або юридичної особи. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (ст. 62 ЦПК України).

Частиною 8 ст. 62 ЦПК України встановлено, що у разі подання представником заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Статтею 356 ЦПК України передбачено форму і зміст апеляційної скарги, зокрема частинами 1 та 3 передбачено, що апеляційна скарга подається в письмовій формі та підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Частиною 4 статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до частин 1, 3 та 4 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Подана апеляційна скарга підписана представником Міністерства оборони України Панасюком В.М.

На підтвердження своїх повноважень до апеляційної скарги надано довіреність у порядку передоручення від 07 листопада 2023 року, яка сформована в системі Електронний суд. Відповідно до вказаної довіреності Умєров Р.Е. уповноважує в порядку передоручення Вельму І.О. представляти інтереси Міністерства оборони України в судах України з усіма правами, які надані законом стороні по справі.

У витягу з Єдиного державного реєстру юридичних фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зазначені відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи (Міністерства оборони України), у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо. У зазначеному переліку представник ОСОБА_3 не зазначений.

Відповідно до електронної довіреності у порядку передоручення від 08 листопада 2023 року, яка сформована в системі Електронний суд, Вельма І.О. на підставі довіреності від 27 вересня 2023 року, виданої Міністерством оборони України, уповноважує, в порядку передоручення Панасюка В.М. представляти інтереси Міністерства оборони України у судах України з усіма правами, які надані законом стороні по справі.

Умєров Р.Е. - керівник Міністерства оборони України не надавав довіреність в порядку передоручення Панасюку В.М. представляти інтереси Міністерства оборони України в судах України.

Отже, довіреність на підтвердження повноважень права підпису та подачі апеляційної скарги до апеляційного суду від імені Міністерства оборони України представником Панасюком В.М. не надано.

Частинами 1, 3 статті 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво юридичної особи) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника (частина четверта цієї статті).

Отже, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як «представництво» і «самопредставництво юридичної особи».

У пунктах 18, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі №303/4297/20 (провадження №14-105цс21) вказано, що:

«починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

Таким чином, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи без додаткового уповноваження (довіреності).

У відповідності до вимог пункту 7 частини 1 та частини 2 статті 183 ЦПК України будь яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити інші відомості, що вимагається цим кодексом, письмова заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до вимог статті 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До апеляційної скарги додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо апеляційна скарга подана представником і ці документи раніше не подавалися.

Всупереч зазначеним вимогам законодавства апеляційна скарга Міністерства оборони України на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 16 листопада 2023 року, додані до неї матеріали не містять документів, які можуть підтвердити повноваження Панасюка В.М. представляти Міністерство оборони України в порядку самопредставництва.

Отже апеляційна скарга подана особою, яка не мала права її подавати.

Наведене вище узгоджується з правовими висновками викладеними в ухвалі Верховного Суду від 18 жовтня 2023 року у справі №278/1730/22 (провадження №61-14271ск23).

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

Суд роз`яснює, що відповідно до частини 7 статті 185 ЦПК України повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення.

З урахуванням викладеного колегія суддів не приймає до розгляду апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 16 листопада 2023 року, яка підписана Панасюком В.М. і повертає її особі, яка її подала.

Керуючись статтями 356, 357 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Богунського районного суду м. Житомира від 16 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах малолітнього ОСОБА_2 до Управління житлового господарства Житомирської міської ради, Квартирно-експлуатаційного відділу м. Житомир, Міністерства оборони України, треті особи - Виконавчий комітет Житомирської міської ради як орган опіки та піклування, товариство з обмеженою відповідальністю «Керуюча компанія «Домком Житомир» про визнання права постійного користування квартирою та права на приватизацію квартири повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення апеляційної скарги не позбавляє заявника можливості подати апеляційну скаргу повторно, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Копію апеляційної скарги, відповідно до вимог ч.8 ст.357 ЦПК України залишити в Житомирському апеляційному суді.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді