Провадження №: 8/755/1/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" січня 2024 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді - САВЛУК Т.В., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

16 лютого 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва (головуючий суддя Савлук Т.В.) ухвалене рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

24 листопада 2021 року Київським апеляційним судом міста Києва винесено постанову про залишення без задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року залишено без змін.

23 вересня 2022 року Верховним Судом винесено постанову про залишення без задоволення касаційної скарги ОСОБА_1 .

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 листопада 2021 року залишено без змін.

03 листопада 2023 року (вх.№55883) до суду надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року в межах розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Визначаючи підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами заявник посилається на наявність ухваленого Броварським міськрайонним судом Київської області рішення від 27 лютого 2023 року у цивільній справі №361/7206/22 щодо задоволення позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, що, на думку заявника, виходячи з підстав та предмету позову, доводів наведених судовими інстанціями для відмови у задоволенні позову, розцінюється як нововиявлена обставина згідно положень пункту першого частини другої статті 423 Цивільного процесуального кодексу України.

06 листопада 2023 року на підставі протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду визначено склад суду для розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року, - головуючий суддя Савлук Т.В.

12 січня 2024 року заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року, передано для розгляду визначеному складу суду - головуючий судді Савлук Т.В.

За змістом положень ч.13 ст.7 Цивільного процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Вивчивши матеріли заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення, оцінивши наведені заявником підстави щодо дотримання процесуального строку для подання заяви, суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 423 Цивільного процесуального кодексу України, рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Виходячи з положень частини першої ст. 424 Цивільного процесуального кодексу України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або могла дізнатися про існування обставин, що стали підставою для перегляду судового рішення.

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.423ЦПК України підставою для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступним, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя.

Тлумачення ст. 424 ЦПК України свідчить, що тридцятиденний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами є процесуальним і може бути поновлений за загальними правилами, встановленими ст.127 ЦПК України.

При цьому строк обчислюється з дня встановлення обставин, які є підставою для перегляду судового рішення.

Під процесуальним строком розуміють строк, в межах якого вчиняються певні процесуальні дії.

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. ( ст. 127 ЦПК України)

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на оскарження рішення суду без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Як роз`яснено у п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами» від 30 березня 2012 року № 4, визначений абзацом 1 ч. 1 ст. 362 ЦПК України (в новій редакції п. 1 ч. 1 ст. 424 ЦПК України) місячний строк для подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, є процесуальним і може бути поновлений за загальними правилами, встановленими ст. 73 ЦПК України. При цьому строк обчислюється з дня встановлення обставин, які є підставою для перегляду судового рішення. Відповідно до ч. 2 ст. 362 ЦПК України днем відкриття нововиявлених обставин, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК України, є день, коли заявник дізнався або повинен був дізнатися про наявність вказаних обставин. Якщо заяву подано після закінчення визначеного абзацом 1 ч. 1 ст. 362 ЦПК України строку і відсутнє клопотання про його поновлення або в поновленні пропущеного строку для подання заяви буде відмовлено, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, яка може бути оскаржена. Клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами і заява про перегляд такого судового рішення (у разі поновлення пропущеного строку) розглядаються у різних судових засіданнях, оскільки при їх розгляді доведенню й дослідженню підлягають різні обставини, крім того, докази на їх підтвердження є різними. Згідно приписів ч.3 п.6 ст. 426 ЦПК України, до заяви про перегляд рішення за нововиявленими або виключними обставинами додається, зокрема, у разі пропуску строку на подання заяви - клопотання про його поновлення.

Якщо заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подано після закінчення процесуального строку і відсутнє клопотання про його поновлення або в поновленні пропущеного строку для подання заяви буде відмовлено, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду відповідно до частини другої статті 126 ЦПК України.

Заявник ОСОБА_1 , звертаючись до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, подав клопотання про поновлення пропущеного строку, у змісті заяви висловив свою позицію щодо дотримання строків для звернення з цією заявою до суду, оскільки про існування обставин, які є підставою для перегляду судового рішення від 16 лютого 2021 року заявник дізнався 25 липня 2023 року (після отримання повного тексту судового акту Броварського міськрайонного суду Київської області у справі №361/7206/22, тобто, на думку заявника, процесуальний строк на подання цієї заяви спливає 24 серпня 2023 року.

Разом з тим, 04 жовтня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва постановлено ухвалу про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року у цивільній справі №755/13926/20.

13 грудня 2023 року Київським апеляційним судом винесено постанову про о залишення без задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 . Ухвалу Дніпровського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2023 року залишено без змін.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим кодексом.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.

Поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Надаючи оцінку доводам заявника ОСОБА_1 щодо дотримання процесуальних строків, суд враховує наступне, що виходячи з мотивувальної частини рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 27 лютого 2023 року, ухвалено в межах розгляду цивільної справи №361/7206/22, ОСОБА_1 , як відповідач по справі, був обізнаний про розгляд справи, подав заяву про визнання позову, судове рішення набрало законної сили 30 березня 2023 року, про що свідчить відмітка на копії рішення суду долученого до цієї заяви.

Разом з тим, доказів, які мали підтвердити той факт, що заявник ОСОБА_1 , як сторона цивільного процесу в іншій справі , не мав змоги своєчасно отримати копію судового рішення, не отримував рішення засобами поштового зв`язку, звертався із заявами про надання повного тексту судового рішення, ознайомлення з матеріалами цивільної справи та/або вживав інші заходи процесуального впливу для відновлення порушених прав, до цієї заяви не надано, ці обставини дають підстави суду вважати, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подана заявником позами межами процесуального строку, визначеного пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення процесуального строку та залишення заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року, оскільки заява подана з порушенням процесуальних строків, визначених пунктом 1 частини другої статті 423 цього Кодексу, та відсутності належних та допустимих доказів для підтвердження поважних причин, що перешкоджали заявнику своєчасно звернутись до суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

На підставі викладеного та керуючись статтями 126-127, 258-261, 263, 423, 429 Цивільного процесуального кодексу країни, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення процесуального строку на подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, - залишити без задоволення.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Дніпровського районного суду міста Києва, ухваленого 16 лютого 2021 року у цивільній за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самосійних вимог щодо предмету спору, - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Манойло Наталія Григорівна, про встановлення факту проживання однією сім`єю, визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua

С у д д я: