Справа № 177/191/24
Провадження № 2/177/321/24
У Х В А Л А

31.01.2024

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Коваль Н.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просив суд розірвати шлюб між сторонами, зареєстрований 18.08.2018 Інгулецьким районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 168.

Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що її необхідно залишити без руху, з огляду на наступне.

Як видно з матеріалів справи, місце реєстрації відповідача є невідомим, а місцем проживання значиться АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 10 ст. 28 ЦПК України, позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

В порушення ст. 177 ЦПК України, до матеріалів справи не долучено відомостей, про місцезнаходженням майна відповідача або його останнього відомого зареєстрованого місця проживання чи перебування в Україні, що впливає на визначення підсудності зазначеної справи.

В своєму позові представник позивача посилається на ч. 2 ст. 28 ЦПК України, яка передбачає, що позови про розірвання шлюбу можуть пред`являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров`я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача.

Представник позивача вказує, що подача до суду позову за місцем реєстрації або проживання/перебування відповідача неможлива, про те не обґрунтовує в чому саме полягає зазначена неможливість, так, як станом на 31.01.2024 дипломатичні відносини України з Республікою Білорусь не розірвані.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Відповідно до п. 37 підрозділу 2 розділу ІІІ Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до Електронних кабінетів учасників справи та їхніх повірених.

До Електронних кабінетів користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувача (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).

Так, в порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява не містить відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у представника позивача адвоката Сулика Р.А. із зазначенням РНОКПП останньої, для можливості внести відомості про нього, як учасника справи представника позивача та відкриття доступу до електронної судової справи.

Оскільки, дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України, то згідно ст. 185 ч.1 ЦПК України, її необхідно залишити без руху та надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 185 ч.1 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху та надати представнику позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі, якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважається неподаною і буде повернена позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: