ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_______________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року

м. Харків

справа № 953/7791/22

провадження № 22-ц/818/52/24

Харківській апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Тичкової О.Ю.,

суддів Маміної О.В., Пилипчук Н.П.

за участю секретаря судового засідання Тітченко О.В.

сторони справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач - Комунальне некомерційне підприємство Мереф`янської міської ради «Мереф`янська центральна районна лікарня»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харків апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Харкова від 21 квітня 2023 року у складі судді Власової Ю.Ю.-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом після доповнення якого просив визнати незаконним та скасування наказ комунального некомерційного підприємства Мереф`янської міської ради «Мереф`янська центральна районна лікарня» (надалі Лікарня) від 21.11.2022 № 254-К про накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани та стягнути з відповідача на свою користь моральну шкоду у розмірі 20 000 грн ( а.с. 72 75).

В обґрунтування позову зазначено, що 21.11.2022 року вищезазначеним наказом на позивача було накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани . Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності зазначено невиконання п. 30 розділу II. Завдання та обов`язки посадової інструкції лікаря акушера гінеколога , а саме: не дотримання ним правил і принципів лікарської етики і деонтології. Проте викладені у наказі обставини здійснення ним дисциплінарного проступку не відповідають дійсності. Порушень трудової дисципліни позивач не допускав. Керівництво лікарні повно та об`єктивно у даній справі не розібралось, не дало можливості позивачу надати належним чином пояснення перед виданням оскаржуваного наказу та ненадало для ознайомлення інших документів пов`язаних із розглядом службового розслідування, що свідчить про упередженість відповідача та незаконність оскаржуваного наказу. Тому позивача незаконно притягли до дисциплінарної відповідальності, чим завдали моральної шкоди. Остання полягає у втраті нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації його життя, душевних та моральних стражданнях, які він повинен був випробовувати внаслідок винних дій відповідача. Тому позивач просив стягнути з відповідача 20000 грн на відшкодування завданої моральної шкоди.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 21 квітня 2023 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Рішення мотивовано тим, що позивач надав суду належні докази того , що у діях позивача були належним чином встановлені ознаки дисциплінарного проступку та роботодавцем при накладенні стягнення додержана процедура, передбачена нормами КЗпП України. Тому підстави для задоволення позову відсутні.

Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати, як ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд не повно встановив обставини у справі та ухвалив рішення що не відповідає дійсним обставинам у справі та вимогам закону. Відповідачем не була доведена наявність дисциплінарного проступку та вина позивача у порушенні трудової дисципліни, у вигаді порушень правил професійної етики. В той час як позивач довів зворотне. Незаконне притягнення до дисциплінарної відповідальності завдало позивачу моральної шкоди як найменша компенсація якої дорівнює 20000 грн.

У відзиві на апеляційну скаргу КНП Мереф`янської міської ради «Мереф`янська центральна районна лікарня» просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення як необґрунтовану. Посилається на те що суд повно та всебічно встановив обставини у справі та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін у справі, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 працює в Лікарні з 1989 року. З 01.07.1990 на посаді лікаря акушера гінеколога ( а.с. 24 31).

Згідно положень п. 30 розділу II. Завдання та обов`язки посадової інструкції лікаря-акушера-гінеколога посадової інструкції лікаря акушера гінеколога з надання екстреної допомоги акушерсько-гінекологічного відділення КНП «МЦРЛ», затвердженою 01.03.2021 з якою ОСОБА_1 був ознайомлений особисто та оригінал якої був досліджений в судовому засіданні в суді апеляційної інстанції, лікар акушер гінеколог повинен дотримуватися правил і принципів лікарської етики та деонтології (а.с. 58-63).

23.10.2022 завідувачем відділення невідкладної (екстреної) медичної допомоги ОСОБА_3 подано рапорт Генеральному директору ОСОБА_4 про негідну поведінку лікаря - акушера-гінеколога ОСОБА_5 (а.с. 53).

Наказом генерального директора Лікарні № 236 від 24.10.2022 «Про проведення службового розслідування у зв`язку з негідною поведінкою на роботі 23 жовтня 2022 року лікаря - акушера-гінеколога ОСОБА_5 створено комісію для проведення службового розслідування (а.с. 50).

Актом від 24.10.2022 «Про негідну поведінку на роботі лікаря акушера гінеколога ОСОБА_1 23.10.2022» чергової зміни відділення невідкладної екстреної медичної допомоги, складеного лікарем хірургом ОСОБА_6 , медичною сестрою ОСОБА_7 , молодшою медичною сестрою ОСОБА_8 зафіксовано агресивну та неадекватну поведінку лікаря акушера гінеколога ОСОБА_1 при огляді доставлених пацієнтів в присутності їх родичів, а також образ ним співробітників чергової зміни (а.с. 64).

Актом від 24.10.2022 складеним медичним директором Помазаним В., начальником відділу кадрів ОСОБА_9 , заступником медичного директора ОСОБА_10 про проведення службового розслідування щодо порушення етики та деонтології лікарем акушером гінекологом ОСОБА_1 встановлено порушення п. 30 розділу ІІ завдання та обов`язків посадової інструкції, а саме не дотримання правил і принципів лікарської етики і деонтології (а.с. 56).

Відповідно до протоколу № 29 від 11.11.2022 засідання профспілкового комітету первинної профспілкової організації КНП «МЦРЛ» комісією було вирішено погодитись, що ОСОБА_1 не дотримався правил і принципів лікарської етики та деонтології у ВНЕМД, чим порушив посадову інструкцію, а саме п.30 «Дотримання правил і принципів лікарської етики та деонтології» (а.с. 54-55).

Згідно акту від 02.11.2022 року про ознайомлення ОСОБА_1 з актом «Про негідну поведінку на роботі ОСОБА_1 23 жовтня 2022 року», останньому було запропоновано надати письмові пояснення з приводу образ медичного персоналу, сварки у відділенні екстреної невідкладної медичної допомоги (а.с. 57).

Відповідно до відповіді відповідача на заяву позивача від 02.11.2022 повідомлено, що 02.11.2022 в кабінеті медичного директора, позивача було ознайомлено з Актом актом «Про негідну поведінку на роботі ОСОБА_1 23 жовтня 2022 року» та запропоновано в термін до 10 листопада 2022 року надати письмові пояснення щодо сварок, образ медичного персоналу відділення екстреної невідкладної медичної допомоги при пацієнтах 23 жовтня 2022 року(а.с. 48).

В Пояснювальній наданій ОСОБА_1 08.11.2022 зазначив, що 23.10.22 об 8:00 заступив на чергування по акушерсько-гінекологічному відділенню. За час чергування свої службові обов`язки виконував добросовісно, дисциплінарних порушень не мав. Стосовно наклепів пояснити нічого не можу та просив провести службову перевірку відносно них. (а.с. 21).

Згідно висновку з проведення службового розслідування щодо виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 від 18.11.2022 викладені факти знайшли своє підтвердження, діях лікаря- акушера - гінеколога з надання екстреної допомоги акушерсько- гінекологічного відділення ОСОБА_1 , який поводив себе агресивно, погрожував та ображав на робочому місці при пацієнтах лікаря- хірурга відділення невідкладної (екстреної) медичної допомоги ОСОБА_6 , чим порушив п. 30 розділ її. завдання та обов`язки посадової інструкції, а саме:дотримання правил і принципів лікарської етики ідеонтології ( а.с. 14).

21.11.2022 наказом № 254-К КНП «МЦРЛ» накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани на лікаря акушера гінеколога ОСОБА_1 ( а.с. 12).

Відповідно до положень статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 149 КЗпП України.

Так, відповідно до частин першої, другої статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення, при цьому за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган в силу частини третьої статті 149 КЗпП України повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Відповідно до п. «г» ч. 1 ст. 78 Закону України від 19.11.1992 «Основи законодавства України про охорону здоров`я» визначено, що медичні працівники, окрім іншого, зобов`язані дотримуватись вимог професійної етики і деонтології.

Таким чином, до порядку застосування дисциплінарного стягнення законодавцем встановлені такі обов`язкові вимоги: виявлення дисциплінарного проступку; отримання від порушника письмового пояснення; додержання строків накладення дисциплінарного стягнення - один місяць із дня виявлення дисциплінарного проступку і шість місяців із дня його вчинення працівником; видання власником наказу чи розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення; доведення наказу (розпорядження) під розписку до відома працівника.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами;2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із частинами 1, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд дав належну оцінку наведеним вище письмовим доказам у справі, поясненням допитаних у судовому засіданні свідків зі сторони позивача та відповідача та обґрунтовано надав перевагу показанням свідків: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , оскільки їх показання підтверджуються письмовими доказами у справі.

Колегія суддів дійшла висновку, що судом правильно застосовано норми матеріального права у спірних правовідносинах та ухвалено рішення відповідно до встановлених обставин на підставі поданих сторонами доказів.

В супереч вимог ст.ст.12, 81 ЦПК України позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження заявлених ним позовних вимог.

У даній справі судом досліджено докази та встановлені обставини, відповідно до яких суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову про скасування наказу про оголошення догани та стягнення моральної шкоди, оскільки встановив дотримання порядку і процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності відповідно до ч. 1 ст. 147-1 КЗпП в силу допущених ним порушень трудової дисципліни, а також безпідставність і недоведеність заявлених нею позовних вимог.

Таким чином, підстави для скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани та стягнення моральної шкоди відсутні.

Враховуючи викладене, судова колегія приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду належить залишити без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 368, 374,375, 382 - 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Київського районного суду м. Харкова від 21 квітня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 29.01.2024

Головуючий О. Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук