ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1494/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2024 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

06 листопада 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права на спадкування.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначила, що ОСОБА_3 є її біологічним батьком, у 2000 році його було позбавлено батьківських прав відносно позивачки, а у 2002 року рішенням суду було задоволено заяву ОСОБА_4 , внесено зміни до актового запису про народження та присвоєно позивачці (у даній цивільній справі) прізвище та по батькові -" ОСОБА_1 ". У 2003 році помер біологічний батько позивачки. У 2020 році помер рідний брат біологічного батька позивачки - ОСОБА_5 . Родина позивача, родичі померлого та ОСОБА_2 приймали участь в організації та оплаті поховання ОСОБА_5 . Оскільки позивач є спадкоємцем другої черги за законом, вона звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, однак їй стало відомо, що із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_5 також звернулася невідома їй громадянка ОСОБА_6 . З метою захисту спадкового майна від невідомої особи, сторони вирішили, що буде доцільним подати заяву про прийняття спадщини і ОСОБА_2 , на той випадок, якщо позивач не зможе довести нотаріусу родинні відносини із померлим. Рішенням суду № 760/17170/20 від 16 вересня 2020 року було встановлено факт того, що позивач є рідною племінницею ОСОБА_5 . Вже після отримання свідоцтва про право на спадщину, позивач дізналася, що відповідач з порушенням строків подала апеляційну скаргу на вказане рішення суду. Постановою Київського апеляційного суду від 03 лютого 2021 року було скасовано рішення суду першої інстанції, а заяву про встановлення факту залишено без розгляду. Позивач вважає, що дії відповідача щодо створення перешкод позивачу у оформленні спадщини мотивовані її матеріальними проблемами. Мирне врегулювання спору неможливе, а тому позивач вирішила звернутися до суду та просить встановити факт того, що ОСОБА_5 є рідним дядьком позивачки ОСОБА_1 , та визнати за ОСОБА_1 право на спадкування за законом, як спадкоємця другої черги, за померлим ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 листопада 2023 року цивільну справу № 753/20203/23 передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 07 листопада 2023 року.

21 листопада 2023 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ухвалою суду від 27 листопада 2023 року відкрито провадження у справі та вирішено слухати справу в порядку загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання на 17 січня 2024 року. Витребувано у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Смолянінової О.Я. копію спадкової справи, заведеної до майна померлого ОСОБА_5

27 грудня 2023 року до суду від відповідачки надійшли клопотання про зупинення провадження у справі, про залучення у справі співвідповідача.

17 січня 2024 року підготовче засідання не відбулось через відсутність судді у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю. Наступне підготовче засідання було призначено на 23 лютого 2024 року.

26 січня 2024 року від відповідачки до суду надійшли письмові пояснення.

23 лютого 2024 року до суду від представників позивачки надійшла заява про зміну предмету позову.

У підготовчому засіданні 23 лютого 2024 року ухвалою суду, занесеної до протоколу судового засідання, було відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання про залучення до участі у справі співвідповідача приватного нотаріуса Смолянінову О.Я., з урахування того, що відповідно до приписів ЦПК України клопотання про залучення співвідповідачів у справі чи заміну відповідачів може бути подано лише позивачем, оскільки саме він визначає коло відповідачів, які, на його думку, порушують його права, за захистом яких він звернувся із відповідним позовом до суду.

Крім того, судом було відкладено розгляд питання про зупинення провадження у справі.

Також ухвалою суду, занесеної до протоколу судового засідання 23 лютого 2024 року, судом було прийнято до розгляду заяву представників позивача про зміну предмету позову.

У зв`язку із прийняттям судом до розгляду заяви представників позивачів про зміну предмету позову, суд надав відповідачці право на подання відзиву на позовну заяву з урахуванням заяви про зміну предмету позову до 11 березня 2024 року та оголосив перерву у підготовчому засіданні.

11 березня 2024 року до суду від відповідачки надійшов відзив на заяву про зміну предмету позову.

Крім того, 11 березня 2024 року відповідачка подала до суду заяву про відвід судді Шаповалової К.В. В обґрунтування заявленого відводу відповідачка зазначає, що 23 лютого 2024 року судом було прийнято до розгляду заяву про зміну предмету позову, яка подана ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які не є сторонами судового провадження, а сама заява не відповідає вимогам статті 177 та 175 ЦПК України, оскільки не містить ціни позову, до неї не додано довіреності чи іншого документу, що підтверджують повноваження представників позивача, якими така заява була подана, та не додані документи про сплату судового збору.

Крім того, вказала, що судом не було винесено ухвалу про зміну складу судового провадження у зв`язку із залученням адвокатів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , а також неправомірно та безпідставно винесено 27 листопада 2023 року ухвалу про відкриття провадження у справі за відсутності предмету спору. Вказані вище дії, на думку відповідачки, свідчать про упередженість судді під час розгляду цієї справи.

Ухвалою суду від 12 березня 2024 року було визнано заяву відповідача ОСОБА_2 про відвід судді Шаповалової К.В. у цивільній справі № 753/20203/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, стягнення коштів - необґрунтованою. Матеріали справи № 753/20203/23 та заяву відповідача ОСОБА_2 про відвід судді у цивільній справі № 753/20203/23 передано уповноваженій особі для вирішення питання щодо визначення складу суду для розгляду цієї заяви.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 березня, 2024 року, головуючим суддею для розгляду заяви про відвід судді було визначено Цимбал І.К .

Ухвалою суду від 18 березня 2024 року було відмовлено ОСОБА_2 у задоволення заяви про відвід судді Шаповалової К.В. від розгляду справи № 753/20203/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, стягнення коштів.

21 березня 2024 року справу було повернуто до провадження судді Шаповалової К.В.

Під час вивчення матеріалів справи після відкриття провадження у справі судом було встановлено, що заява про зміну предмету позову не відповідає вимогам статей 175-177 ЦПК України.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Із заявипро зміну предмету позову, яка була прийнята судом, вбачається, що позивачем було змінено предмет позову шляхом збільшення кількості позовних вимог, а саме: визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом від 15 листопада 2023 року та стягнення з ОСОБА_2 грошових коштів у розмірі 24 357, 51 грн.

Тобто позивачем було заявлено дві додаткові позовні вимоги (майнового та немайнового характеру), однак судовий збір у розмірі 1211,20 грн було сплачено лише за одну з них.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини третьої статті 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено майнову вимогу про стягнення з відповідачкигрошових коштів у розмірі 24 357, 51 грн, прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2024 року становить 3028 грн, а отже позивач має сплатити судовий збір у розмірі 1211,20 грн за вимогу майнового характеру.

Згідно із частиною одинадцятою статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Виходячи з наведеного, вважаю, що заяву про зміну предмету позову слід залишити без руху, надавши позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення даної ухвали, для усунення недоліків, а саме - надати суду докази сплати судового збору 1211,20 грн за вимогу майнового характеру.

Керуючись статтями 175, 176-177, 185, 187 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

заяву про зміну предмету позову ОСОБА_1 у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права на спадкування, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину, стягнення коштів - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків заяви, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку не усунення недоліків заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: К.В. Шаповалова