КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/6168/2023
справа №753/8381/23
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2024 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Мережко М.В., Соколової В.В.

розглянувши у письмовому провадженні справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВОБУДОВА" на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 червня 2023 року, ухвалене під головуванням судді Комаревцевої Л.В.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВОБУДОВА" про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям, -

встановив:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири.

В обґрунтування позовної заяви вказує, що є власником квартири АДРЕСА_1 . Квартира двоповерхова, розташована на 16-тому та 17-тому поверхах будинку. Вище знаходяться технічний поверх та покрівля, нагляд та обслуговування яких здійснює ТОВ "Новобудова".

Ввечері 19 жовтня 2020 року позивачем виявлено витік невідомої рідини із стелі приміщення спальні, розташованої на другому поверсі квартири (17 поверх будинку) та застосовані заходи щодо недопущення подальшого розповсюдження наслідків залиття. Внаслідок застосованих дій та засобів було унеможливлено ушкодження меблів, предметів інтер`єру спальної кімнати, лакованої паркетної підлоги приміщення та, можливо, ушкоджень від залиття нижче розташованих приміщень квартири.

20 жовтня 2020 року позивачем запрошені представники обслуговуючої організації ТОВ "Новобудова". За результатами обстеження складено відповідний акт, у якому зазначено, що причиною залиття є протікання покрівлі.

Позивач звернувся до відповідача з проханням відновити пошкоджені стіни та стелю, проте відповідач не здійснив жодних дій по ліквідації наслідків залиття, але запропонував компенсувати 30% понесених витрат, пов`язаних з ліквідацією залиття.

Разом з цим, компенсації витрат позивач не отримав, відтак звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди.

Мотивуючи наведеним, просить суд стягнути з ТОВ "Новобудова" на користь ОСОБА_1 10 807,91 гривень матеріальної шкоди, а також стягнути судові витрати.

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 14 червня 2023 року позов задоволено.

Стягнуто із ТОВ "Новобудова" на користь ОСОБА_1 відшкодування шкоди, заподіяної залиттям, у розмірі 10 807,91 гривень. Стягнуто ТОВ "Новобудова" на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 073,60 гривень.

Не погодившись з ухваленим рішенням, ТОВ "Новобудова" подано апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що позовні вимоги ґрунтуються на даних акту, складеного представниками ТОВ "Новобудова", а саме працівниками житлово-експлуатаційної дільниці №2, у якому зафіксовано залиття у спальній кімнаті квартири АДРЕСА_2 . У цьому акті зазначено, що при залитті пошкоджено оздоблення (фарбування) стіни та стелі загальною площею 0,4 кв.м.

Стверджує, що складений акт не відповідає вимогам Правил утримання жилих будинків та прибудинкової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76.

Зазначає, що акт обстеження квартири позивача містить припущення щодо причин та обсягів залиття, однак відсутня орієнтовна вартість відшкодування збитків внаслідок залиття квартири.

Листом ТОВ «Новобудова» від 28 листопада 2022 року на звернення позивача дійсно повідомлялося про те, що у заяві відсутній зведений кошторисний розрахунок вартості ремонтних робіт, проведених в квартирі після залиття, складений в поточних цінах на момент проведення ремонтних робіт. У зв`язку з цим калькуляція витрат в розмірі 10 807,91 грн, складена позивачем, не може бути прийнятою за обґрунтований, об`єктивний та належним чином доведений розмір матеріальної шкоди, нанесеної внаслідок залиття саме спальної кімнати 20 жовтня 2020 року.

Вказує, що враховуючи існування факту залиття, ТОВ «Новобудова» запропонувало позивачу провести перерахунок плати за послуги з управління багатоквартирним будинком (утримання будинку та прибудинкової території) по квартирі АДРЕСА_2 у будинку на суму придбаних позивачем будівельних та інших ремонтних матеріалів у розмірі 3 251,80 гривень.

Зазначає, що в якості доказів обсягу робіт та вартості відновлюваного ремонту в спальній кімнаті позивач додає заяву про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок залиття від 01 листопада 2022 року, в якій зазначена калькуляція витрат, здійснена позивачем самостійно на суму 10 807,91 гривень.

До калькуляції витрат із зазначенням кількості витратного матеріалу для оздоблювально-будівельних робіт з розрахунку на квадратний метр площі квартири позивач долучає три фіскальних чеки, видані в різний період на загальну суму 3 251,80 гривень, та роздруківки з мережі Інтернет та прайс-листів українських компаній щодо ринкової вартості певних робіт станом 2022 рік на суму 7 556,11 гривень.

Вказує, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами розмір обставини, що у зв`язку із пошкодженням належної йому на час виникнення спірних правовідносин квартири він зазнав збитків у розумінні вимог ЦК України та їх розмір.

Мотивуючи наведеним, просить суд рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 червня 2023 року скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити частково. Стягнути з ТОВ "Новобудова" на користь ОСОБА_1 на відшкодування шкоди, заподіяної залиттям квартири, 3 251,80 гривень.

08 грудня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив ОСОБА_1 на апеляційну скаргу.

В обґрунтування відзиву вказує, що відповідач не заперечує своєї відповідальності за експлуатацію та обслуговування житлового будинку за адресою АДРЕСА_3 .

Звертає увагу, що причину залиття квартири вказано в акті про залиття.

Вказує, що в апеляційній скарзі представник ТОВ "Новобудова" не доводить, що шкода заподіяна залиттям не з його вини, відтак відповідача не може бути звільнено від відшкодування збитків.

Окрім того, позивач повідомляє, що закінчив факультет цивільно-промислового будівництва Київського Інженерно-будівельного інституту, отримав вищу освіту та диплом за спеціальністю інженера-будівельника.

Просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, оскаржуване рішення залишити без змін.

Відповідно до частини 1 статті 369 ЦПК України справа розглядається без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого по справі судового рішення, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Задовольнивши позов, суд першої інстанції врахував наявність калькуляції та долучених до матеріалів справи чеків, вказавши, що відповідачем не спростовано розмір збитків.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції та зазначає про таке.

Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 ЦК України).

Відповідальність є наслідком вини та означає законне зобов`язання фізичної або юридичної особи відшкодувати завдані збитки іншій фізичній або юридичній особі згідно із певними правовими принципами та правилами. Це зобов`язання може бути передбачене в угоді (договірне зобов`язання) або в правовій нормі (недоговірне зобов`язання).

За правилами статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Обов`язок доказування розподіляється згідно із перерахованими нормами таким чином: позивач доказує наявність шкоди та її розмір, а відповідач - відсутність його вини в заподіянні шкоди.

Колегією суддів установлено наступні обставини.

Установлено, що квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 , що підтверджується даними свідоцтва про право власності на квартиру НОМЕР_1 від 22 серпня 2000 року (а.с.3).

Згідно даних акту, складеного представниками ТОВ "Новобудова" житлово - експлуатаційної дільниці № 2 від 20 жовтня 2020 року, причиною затоплення квартири стало протікання покрівлі. При затопленні пошкоджено фарбування стелі та стіни кімнати спальні площею 0,4 кв.м. (а.с.4).

01 листопада 2022 року ОСОБА_1 звернувся до ТОВ "Новобудова" із заявою про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок залиття квартири, у якій просив відшкодувати шкоду у розмірі 10 807,91 грн . В обґрунтування заявленої суми навів калькуляцію:

- послуги вантажників по виносу меблів на сходову клітку. 3 години *125 грн/година *2 чол=750 грн. 7 предметів по 10 гривень за поверх = 7*10=70 гривень. Разом 820 гривень.

- укладка папіру на лакову паркетну підлогу 2 грн/кв.м * 16 кв.м =32 грн;

- вартість папіру = 457,20 гривень;

- ремонт поверхні стелі та стіни, ушкоджених внаслідок залиття (зняття фарби беспісчанки та штукатурки, відновлення та вирівнювання поверхні стін та стелі. Ціна договірна = 500 гривень;

- ґрунтування стелі ґрунтовкою СТ-17 16 кв.м*18 грн/кв.м.= 288 гривень;

- ґрунтування стін перед пофарбуванням 39,77 кв.м.*18 грн=715,86;

- ґрунтовка СТ-17=262,50 гривень;

- фарбування стелі в 2 шари 16,1 кв.м.*120 грн/кв.м=1932 грн;

- фарба B WHITE = 613.80 грн;

- фарбування стін 39,77*65=2585,05 гривень;

- фарба для стін = 1760,50 гривень;

- будівельний малярний папір = 21 гривня;

- послуги вантажників із заносу меблів із сходової клітини=820 гривень

Всього - 10 807,91 гривень.

На підтвердження заявленого розміру позивачем надано копії трьох чеків на придбання будівельних матеріалів на загальну суму 3 251,20 гривень (а.с.10).

Окрім цього, позивачем додано скрін-шоти оголошень у мережі Інтернет про вартість послуг вантажних робіт та робіт із ґрунтовки стін, шпаклівки стель, стін, фарбування стін.

За змістом частини 3 статті 386, статті 22 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди. Майновими (реальними) збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням майна, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права. Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням майна, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. Такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням порушеного права потерпілого, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення порушеного права особою. Такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відповідно до статті 76 ЦПК України дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів) для вирішення справи, встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством (частина 1 статті 102 ЦПК України).

Причина затоплення квартири має бути підтверджена актом про затоплення чи висновком судового експертного-будівельного дослідження. Якщо позивачем доведено розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, то завдана шкода підлягає стягненню з відповідача в суді.

Відповідно до частини 1 статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно частини 1 статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Установлено, що факт залиття квартири підтверджується даними акту від 20 жовтня 2020 року та не спростовується відповідачем.

Окрім того, відповідачем не спростовується наявність вини у заподіянні шкоди.

На підтвердження розміру заявлених позовних вимог позивачем надано копії чеків із будівельних магазинів на загальну суму 3 251,80 гривень та скрін-шоти з мережі інтернет вартості послуг вантажних робіт та робіт із ґрунтовки стін, шпаклівки стель, стін, фарбування стін.

Колегія суддів погоджується із доводами апеляційної скарги в частині того, що матеріалами справи підтверджено розмір фактичних витрат, понесених позивачем у розмірі 3 251,80 гривень на придбання будівельних матеріалів.

Разом з цим, колегія суддів уважає, що позивачем, усупереч частини 1 статті 81 ЦПК України, не надано доказів проведення тих чи інших робіт, а також факт розрахунку за можливі виконані ті чи інші роботи у розмірі 7 556,11 гривень.

За встановлених обставин, колегія суддів констатує, що матеріалами справи підтверджено збитки лише у розмірі 3 251,80 гривень.

Наведений ОСОБА_1 перелік витрат, зазначений у заяві на відшкодування збитків від 1 листопада 2022 року, не є належним та допустимим доказом на підтвердження розміру матеріальної шкоди.

Доказів на підтвердження збитків на суму 7 556,11 гривень в розумінні статей 76-80 ЦПК України позивачем не надано.

Відтак апеляційний суд погоджується з доводами апеляційної скарги в тій частині, що доведеними є збитки в розмірі 3 251, 80 грн. Висновки суду першої інстанції про задоволення позову в повному обсязі є помилковими.

Відповідно до частини 13 статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Відповідно до частини 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Установлено, що за звернення до суду із позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1 073,60 гривень.

За результатами розгляду справи у суді апеляційної інстанції позовні вимоги задоволено на 30,1%.

За таких обставин із ТОВ "Новобудова" на користь ОСОБА_1 слід стягнути 323,15 гривень на відшкодування судових витрат, пов`язаних із сплатою судового збору в суді першої інстанції.

За звернення до суду із апеляційною скаргою ТОВ "Новобудова" сплачено судовий збір у розмірі 1 610,40 гривень, що підтверджується даними платіжної інструкції №19807 від 3 липня 2023 року.

За результатами розгляду апеляційної скарги така задоволена повністю, відтак із ОСОБА_1 на користь ТОВ "Новобудова" слід стягнути 1 610,40 гривень на відшкодування судових витрат, пов`язаних із сплатою судового збору в суді апеляційної інстанції.

За змістом частини 10 статті 141 ЦПК України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Ураховуючи положення частини 10 статті 141 ЦПК України, апеляційний суд уважає за необхідне стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ "Новобудова" понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 1 287,25 грн (1610,40 грн - 323,15 грн), застосувавши принцип взаємозаліку.

Керуючись статтями 263, 264, 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВОБУДОВА" задовольнити.

Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 14 червня 2023 року скасувати та ухвалити нове судове рішення такого змісту.

Позов задовольнити частково.

Стягнути із Товариства з обмеженою відповідальністю «НОВОБУДОВА» на користь ОСОБА_1 на відшкодування збитків, завданих залиттям квартири, 3251,80 гривень.

В іншій частині заявлених позовних вимог - відмовити.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "НОВОБУДОВА" на відшкодування судових витрат, пов`язаних із сплатою судового збору, у розмірі 1 287,25 гривень.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, установлених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; АДРЕСА_4 ).

Відповідач: Товариство з обмеженою відповідальністю "НОВОБУДОВА" (; 03028, м. Київ, вул. Саперно-Слобідська, 10).

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді М.В. Мережко

В.В. Соколова