Дата документу 23.02.2024 Справа № 335/3298/23
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ЄУН 335/3298/23 Головуючий у І інстанції: Крамаренко І.А.
Провадження № 22-ц/807/744/24
У Х В А Л А

23 лютого 2024 року м. Запоріжжя

Суддя апеляційного суду Запорізької області Поляков О.З. під час вирішення питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі представника адвоката Патяк Андрія Станіславовича на рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 09 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: районна адміністрація Запорізької міської ради по Вознесенівському району, як орган опіки та піклування; служба (управління) у справах дітей Запорізької міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною, встановлення графіку участі у вихованні та спілкуванні з дитиною,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 09 січня 2024 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із вищезазначеним рішенням, ОСОБА_1 в особі представника адвоката Патяк А.С. подала апеляційну скаргу, яка містить клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення, в обґрунтування якого заявниця зазначає, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір вчасно, вона не працює, є біженкою за кордоном із малолітньою донькою. Сума судового збору є надто значною для неї.

Згідно із частиною першою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за визначених умов. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати юридичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Клопотання ОСОБА_1 в особі представника адвоката Патяк А.С. про відстрочення сплати судового збору слід залишити без задоволення, оскільки, звертаючись із таким клопотанням до суду апеляційної інстанції, вона не надала жодних доказів, які б дозволили суду належним чином оцінити наявність у скаржника підстав для відстрочення від сплати судового збору.

У зв`язку з наведеним, скаржниця має сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги у цій справі або подати суду належні докази на підтвердження наявності у неї законних підстав для відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2684 грн.

За приписами п.п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу апеляційної скарги на рішення суду оплачується, виходячи з 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Оскільки позивач заявляв дві позовні вимоги немайнового характеру, судовий збір при поданні апеляційної скарги становить 3220,80 грн. (1073,60 грн + 1073,60 грн) х 150%).

Реквізитами банківської установи з 01 січня 2021 року є:

22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України)

Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл/м. Запоріжжя Вознес./22030101;

Рахунок отримувача (IBAN): UA0008513;

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37941997

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Відомча ознака: «80» Апеляційні суди

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на судове рішення від ______ (Дата оскарження справи) по справі _________ (Номер справи), Запорізький апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст.185 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 356 ЦПК України, в апеляційній скарзі мають бути зазначені, зокрема, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно з положеннями п. 5 ст. 14 ЦПК України, суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Відповідно до частини 6 статті 14 ЦПК України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» № 3200-IX від 29.06.2023, який введено в дію з 18.10.2023, адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Проте, у порушення пункту 2 частини другої статті 356 ЦПК України в апеляційній скарзі, поданій адвокатом Патяк А.С., не зазначено всі відомості стосовно себе як адвоката, зокрема, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, що позбавляє апеляційний суд можливості перевірити наявність або відсутність у нього зареєстрованого електронного кабінету у системі «Електронний суд».

За таких обставин, адвокату Патяк А.С. необхідно надати до суду апеляційної інстанції уточнену редакцію апеляційної скарги та її копію для усіх учасників справи, зазначивши відомості реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України для перевірки наявності або відсутності у адвоката зареєстрованого електронного кабінету у системі «Електронний суд».

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали. Якщо ухвала постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити). Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 ЦПК України, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі ст. 185, ч. 2 ст. 357 ЦПК України апеляційну скаргу необхідно залишити без руху і апелянту надати строк для усунення недоліків скарги.

Керуючись ст. ст. 185, 354, 357 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 в особі представника адвоката Патяк Андрія Станіславовича про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника адвоката Патяк Андрія Станіславовича - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії ухвали суду для надання до Запорізького апеляційного суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 3220,80 грн зі сплатою на вказані реквізити, а також уточненої редакції апеляційної скарги та її копій для усіх учасників справи, зазначивши відомості реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України для перевірки наявності або відсутності у адвоката зареєстрованого електронного кабінету у системі «Електронний суд».

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений строк апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута скаржнику відповідно до вимог, ч. 3 ст. 185, ст. 357 ЦПК України.

Суддя: О.З. Поляков