Справа № 639/5115/23
Провадження № 2/953/847/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 січня 2024 року м. Харків

Київський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді Бобко Т.В.

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

секретар судового засідання Узденова М.Р.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківводоканал» про захист прав споживачів,

В с т а н о в и в:

06 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова з позовом шляхом пред`явлення позовної заяви до відповідача, яким просить суд зобов`язати КП «Харківводоканал» негайно провести роботи по приведенню внутришньобудинкової системи водовідведення в будинку АДРЕСА_1 в належний експлуатаційний стан у відповідності до плану забудови та державних будівельних норм; списати суми, нараховані мешканцям кв. АДРЕСА_2 за комунальні послуги по водовідведенню на весь період з 13-го вересня 2018 року по 28 червня 2023 року; здійснити перерахування комунальних платежів, здійснених споживачами 12 квартири по АДРЕСА_1 в період з 13.09.2018 року по 28.06.2023 року за комунальні послуги водовідведення, які надані виконавцем неналежним чином та неналежної якості та перерахувати їх з віднесенням сплачених сум на інші періоди надання послуг з водопостачання та водовідведення; привести договори з надання комунальних послуг у відповідність із Законом «Про захист прав споживачів» із виключенням з них несправедливих умов; компенсувати мешканцям квартири АДРЕСА_2 витрати на проведений комплекс робіт по приведенню загального стояку водовідведення 4-1 поверх в належний експлуатаційний стан загальною вартістю робіт 3 600 гривень; з урахуванням обставин (тривале залиття фекаліями, відходами людської життєдіяльності) та тривалості порушення прав споживачів на протязі 5 років компенсувати позивачу та іншим мешканцям квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 моральну шкоду в розмірі 150000 (сто п`ятдесят тисяч) гривень

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 06 вересня 2023 року цивільну справу передано за територіальною підсудністю на розгляд Київського районного суду міста Харкова.

В провадження Київського районного суду міста Харкова цивільна справа надійшла 27 вересня 2023 року та відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 вересня 2023 року розподілена на суддю Київського районного суду міста Харкова Бобко Т.В.

Ухвалою Київського районного суду міста Харкова від 02 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання.

02 листопада 2023 року позивач через систему «Електронний Суд» звернувся до суду із клопотаннями про витребування доказів, в яких він просить зобов`язати відповідача виконати його інформаційні запити та витребувати: інформацію про суми нарахувань за комунальні послуги та суми, сплачені позивачем та іншими мешканцями квартири АДРЕСА_2 за період з 13.09.2018 по 01.11.2023 року; інформацію стосовно повного переліку викликів аварійної служби на адресу АДРЕСА_1 в період з 13.09.2018 по 28.06.2023 року мешканцями будинку, в тому числі мешканцями кв. АДРЕСА_3 , із вказівкою дати, адреси, індивідуального номеру, причини аварії та дії по її усуненню. Зазначені документи позивач просить витребувати з огляду на те, що відповідач не сприяє збору доказів, чинить спротив в оформленні документації та забезпеченню доказів, представники відповідача перекручують факти при оформленні актів, провокують конфліктні ситуації під час оформлення актів, тощо. Позивач знаходиться в таких умовах, що оформлення доказів залежить від дій представників відповідача, що значно ускладнює процедуру збору доказів. В кожному аварійному випадку системи водовідведення в будинку АДРЕСА_1 на протязі п`яти років мешканці будинку, в тому числі позивач, неодноразово намагались офіційно зафіксувати актами КП «Харківводоканал» факти аварій, але представники відповідача роз`яснювали, що всі виклики фіксуються в аварійній диспетчерській службі КП «Харківводоканал» і кожному виклику присвоюється дата, адреса, індивідуальний номер, причина аварії та дії по її усуненню. Для отримання зазначених доказів позивачем вживались заходи. Так, 21.07.2023 року він офіційно звернувся до відповідача із заявою-претензією та інформаційними запитами. В першому інформаційному запиті він запросив офіційну інформацію про повний перелік звернень мешканців буд. АДРЕСА_1 , в тому числі мешканців кв. 12 в міську та районну аварійні служби КП «Харківводоканал», про їх зміст та відповідне реагування відповідача по усуненню аварій. Запит стосовно викликів аварійної служби всіма мешканцями будинку АДРЕСА_1 зроблено з огляду на те, що аварійну службу викликав не тільки позивач, а й інші мешканці (сусіди). Але, під різними приводами, зокрема з підстав нерозголошення конфіденційної інформації, жодної офіційної інформації стосовно цих викликів відповідач мені не надав. Інформація стосовно повного переліку викликів аварійної служби в період з 13.09.2018 по 28.06.2023 року є найбільш важливим та об`єктивним доказом наявності аварійного стану загальної системи водовідведення, що належить до відома відповідача, в будинку АДРЕСА_4 . В другому інформаційному запиті він запросив офіційну інформацію стосовно нарахувань сум комунальних платежів та сум платежів відповідачів за період з 13.09.2018 по 28.06.2023, однак на запит такої інформації відповідач не надав. Інформація відповідача стосовно проведених платежів позивачем за комунальні послуги, яка міститься на сайті відповідача, є суперечливою. Суми платежів із знаком мінус та самі показники сум свідчать про те, що відповідач корегував та проводив самостійно транзакції між сумами та періодами платежів. Вважає, що офіційна інформація відповідача стосовно нарахування та оплати комунальних послуг є важливою та буде свідчити про дійсний стан розрахунків між сторонами по справі в період з 13.09.2018 по 28.06.2023 року.

02 листопада 2023 року через систему «Електронний Суд» представником відповідача КП «Харківводоканал» Васьковим Олександром Юрійовичем подано заяву про продовження процесуального строку для подання відзиву на позов, в якій він просив, враховуючи необхідність детального вивчення, перевірки наявними на підприємстві документами обставин викладених у позові та підготовки обгрунтованого відзиву на позовну заяву для подальшого повного та об`єктивного розгляду справи судом, продовжити процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву. Окрім вищевказаного, детальної перевірки потребують доводи позивача (інвентаризація звернень громадян та ретельне вивчення наявних на підприємстві документів щодо особового рахунку відповідача, документи управителя будинку щодо технічного стану).

22 січня 2024 року позивач через систему «Електронний Суд» звернувся до суду із клопотанням, в якому просив відзив відповідача КП «Харківводоканал» на позовну заяву ОСОБА_1 по справі 639/5115/23 залишити без розгляду з наступних підстав. Так, 19.01.2024 року через систему «Електронний суд» представник відповідача по справі КП «Харківводоканал» Васьков Олександр Юрійович надіслав відзив на позов з порушенням 15-денного строку, встановленого судом. З клопотанням про продовження строку надання відзиву на позов з поважних причин в період спливу 15- денного строку відповідач до суду не звернувся. КП «Харківводоканал» має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС з датою його реєстрації 24.07.2023. Отже, відповідач не скористався своїм правом на відзив, передбаченим нормами ЦПК України. Більш того, відзив відповідача ґрунтується на припущеннях та на ствердженнях, які не відповідають дійсності та змісту позовної заяви. Зокрема, в спростування доводів відповідача, наведених у відзиві позивач зазначає, що є співвласником квартири на праві спільної сумісної власності. Також на спростування доводів відповідача, зазначених у відзиві, позивач зазначив, що в суді розглядається справа 639/5115/23 за позовною заявою про захист прав споживачів, а не про відшкодування шкоди, яка заподіяна житловому приміщенню. В порушення вимог ЦПК України, жодних заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, а також доказів в своєму відзиві відповідач не надав. На підставі вищенаведеного вважає, що відзив відповідача КП «Харківводоканал» на позовну заяву ОСОБА_1 по справі 639/5115/23 не підлягає розгляду, оскільки відзив був поданий до суду поза межами встановленого строку.

Щодо клопотання представника відповідача Васькова О.Ю. про продовження процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву суд зазначає наступне.

У підготовчому засіданні представник відповідача Васьков О.Ю. підтримав клопотання про продовження процесуального строку для подання відзиву, зазначивши, що отримала копію ухвали про відкриття провадження у справі, в якій був встановлений строк для подання відзиву, 02 жовтня 2023 року. У зв`язку з тим, що з позивачем велась тривала переписка, з`ясовувались певні обставини, крім того, необхідно було зібрати певний обсяг документів, що зайняло тривалий час, відповідачем пропущений процесуальний строк для подання відзиву.

Позивач ОСОБА_1 , який приймав участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції, заперечував проти клопотання, просив залишити його без розгляду з підстав. Викладених в письмових поясненнях.

Так, ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 02 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження та призначено проведення підготовчого засідання; відповідачу встановлений п`ятнадцятиденний строк із дня вручення даної ухвали для надання відзиву на позовну заяву. Копію вказаної ухвали представник відповідача отримав 02 жовтня 2023 року, про що особисто зазначив у поясненнях. 02 листопада 2023 року через систему «Електронний Суд» представником відповідача КП «Харківводоканал» Васьковим Олександром Юрійовичем подано заяву про продовження процесуального строку для подання відзиву на позов. 19 січня 2024 року через систему «Електронний Суд» представником відповідача КП «Харківводоканал» Васьковим Олександром Юрійовичем поданий відзив на позов, який відповідає вимогам ст. 178 ЦПК України.

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін; учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом; кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частиною першою статті 49 ЦПК України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (стаття 120 ЦПК України).

Частиною сьомою статті 178 ЦПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Згідно статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

У даному випадку у системному зв`язку з наведеними вище приписами застосуванню підлягають також норми статті 126 ЦПК України, за якими право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Отже, право на подання відзиву на позовну заяву може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для його подання, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

За приписами статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Реалізація процесуальних прав та обов`язків учасників справі перебуває у тісному зв`язку зі стадіями судового провадження і пов`язана з перебігом процесуальних строків.

Процесуальний строк, виступає одним з ключових елементів цивільно-процесуальної форми, і в цілому направлений на забезпечення оперативного, динамічного й просторового перебігу провадження цивільного процесу у визначених ЦПК України часових рамках.

Зокрема, під процесуальними строками, з огляду на системний аналіз ЦПК України, розуміють встановлений законом та/або судом проміжок часу, протягом якого повинна або може бути вчинена певна процесуальна дія або розпочата та/чи завершена та чи інша стадія судочинства.

Процесуальні строки, з поміж іншого, виступаючи засобом регламентації процесуальних дій учасників справи також виконують функцію юридичного факту, тобто спричиняють виникнення, зміну або припинення процесуальних прав та обов`язків. У механізмі правової регламентації судочинства процесуальні строки мають правоутворююче та преклюзивне значення для суб`єктивних процесуальних прав та обов`язків.

Так, з початком і закінченням перебігу процесуального строку пов`язане настання чітко встановлених юридичних наслідків.

Питання щодо поновлення/продовження процесуального строку безпосередньо пов`язана з відповідним конкретним учасником справи, його процесуальним правом і обов`язком та спрямоване на реалізацією саме його суб`єктивних процесуальних прав (обов`язків).

Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення/продовження строку на вчинення процесуальних дій перебуває в межах дискреційних повноважень судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

Можливість поновлення/продовження процесуальних строків виникає у тому разі, коли у передбачені строки виконати певному учаснику справи певні процесуальні дії є неможливим, оскільки саме у нього виникли обставини, які перешкоджають їх реалізації та суд має право поновити/продовжити строк, установлений відповідно законом або судом, за клопотанням конкретного відповідного учасника справи в разі його пропущення з поважних причин. У зв`язку з цим для суду має значення й строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого законом або судом до вчинення учасником справи процесуальної дії, стосовно якої заявлено клопотання.

При цьому, як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 29 вересня 2022 року по справі №500/1912/22, застосовуючи процесуальні норми, потрібно уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, установлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства є неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Слід зазначити, що вищевказана справа розглядається в період дії воєнного стану.

Верховний суд у вказаній постанові, окрім іншого зазначив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого ст. ст. 55, 124, 129 Конституції України, ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У пункті 6 рекомендацій Ради суддів України «Щодо роботи в умовах воєнного стану», зазначено про виважений підхід до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, та по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Верховний Суд у своєму повідомленні щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан зазначив також, що «запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків». 04.03.2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Згідно з даним наказом Верховний суд акцентував судам, що варто ураховувати, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків. Окрім того Судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення процесуальних строків та, по можливості, продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану. Із даних рекомендацій слідує, що введення воєнного стану фактично визнається поважною причиною пропуску строку.

Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) наголошує на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із тим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення ЄСПЛ у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

При цьому суд зважає на важливість подання кожною стороною процесу письмових заяв та доказів по суті справи, оскільки саме на підставі таких заяв та поданих доказів буде розглядатися справа по суті.

Виходячи з наведеного, враховуючи пояснення представника відповідача щодо значного обсягу інформації та документів, які необхідно було перевірити для підготовки відзиву, зважаючи на тривалість правовідносин, які склалися між сторонами, строк, який минув з моменту закінчення строку, встановленого судом для подання відповідачем відзиву, та який не є надмірним, а також враховуючи ту обставину, що відзив поданий відповідачем до початку проведення підготовчого засідання, суд вважає поважними причини пропуску відповідачем процесуального строку для подання відзиву та з метою дотримання завдань та основних завдань цивільного судочинства, зокрема змагальності та диспозитивної, а отже вважає можливим продовжити відповідачу процесуальний строк для подання відзиву.

Щодо клопотань позивача про витребування доказів, суд зазначає наступне.

Позивач, який брав участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції, підтримав клопотання про витребування доказів, просив їх задовольнити.

Представник відповідача у підготовчому засіданні заперечував проти задоволення клопотань про витребування доказів, оскільки інформація стосовно інших мешканців будинку АДРЕСА_1 є інформацією, яка стосується персональних даних та є конфіденційною, щодо інших доказів позивач має можливість самостійно їх отримати. Крім того, представник позивача зазначив, що відповідачем було надано відповідь на інформаційні запити відповідача щодо витребуваної інформації.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає клопотання позивача про витребування доказів такими, що підлягають частковому задоволенню.

Статтею 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Згідно ч. 2 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Суд вважає необхідним витребувати в порядку ст. 84 ЦПК України з Комунального підприємства «Харківводоканал» інформацію про суми нарахувань за надані КП «Харківводоканал» послуги та про сплачені позивачем та іншими особами суми за період з 13 вересня 2018 року по 01 листопада 2023 року щодо квартири АДРЕСА_2 та інформацію стосовно повного переліку викликів аварійної служби за адресою: АДРЕСА_4 із вказівкою дати, адрес, індивідуального номеру, причини аварії та виконання дій щодо усунення такої аварії. Самостійно отримати вказані докази позивач не має можливості, про що останнім надані відповідні докази. Щодо доводів представника відповідача про те, що відповідачем були надані відповіді на інформаційні запити позивача з приводу витребуваної інформації, суд вважає слушними доводи позивача, що отримані ним відповіді не містять повної інформації та відомостей, не є детальними, а отже є недостатніми для доведення його вимог під час судового розгляду.

Відповідно до ч.3 ст.84 ЦПК України у разі задоволення клопотання про витребування доказів суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Разом з тим, суд не вбачає підстав для витребування з Комунального підприємства «Харківводоканал» інформації стосовно повного переліку викликів аварійної служби за адресою: АДРЕСА_1 , іншими особами, які не є власниками або мешканцями АДРЕСА_3 , із вказівкою дати, адрес, індивідуального номеру, причини аварії та виконання дій щодо усунення такої аварії, оскільки правовідносини, які є предметом даного позову виникла саме між сторонами та стосуються виключно послуг, які надаються щодо квартири АДРЕСА_2 , надання послуг іншим особам не є предметом розгляду даної справи. Позивачем в обґрунтування клопотання про витребування доказів в цій частині не надано належного та достатнього обґрунтування, яким чином такі відомості стосуються суті позовних вимог та яке значення мають такі докази для розгляду справи в межах заявлених позовних вимог.

Відповідно до вимог ч.ч. 7, 8 ст. 84 ЦПК України, особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 120 ЦПК України, строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Стаття 84 ЦПК України не встановлює конкретних процесуальних строків щодо виконання ухвали про витребування доказів.

З метою непорушення прав всіх учасників судового провадження та основних засад цивільного судочинства щодо розумних строків розгляду цивільної справи, суд вважає необхідним встановити строк виконання зазначеної ухвали суду.

Керуючись ст. ст. 84, 247 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про залишення відзиву на позов без розгляду відмовити.

Продовжити процесуальний строк представнику відповідача Комунального підприємства «Харківводоканал» Васькову Олександру Юрійовичу для подання відзиву на позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківводоканал» про захист прав споживачів до проведення підготовчого засідання.

Прийняти відзив, поданий представником відповідача Комунального підприємства «Харківводоканал» Васьковим Олександром Юрійовичем 19 січня 2024 року.

Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Клопотання позивача ОСОБА_1 про витребування доказів задовольнити частково.

Витребувати з Комунального підприємства «Харківводоканал» інформацію про суми нарахувань за надані КП «Харківводоканал» послуги та про сплачені позивачем та іншими особами суми за період з 13 вересня 2018 року по 01 листопада 2023 року щодо квартири АДРЕСА_2 .

Витребувати з Комунального підприємства «Харківводоканал» інформацію стосовно повного переліку викликів аварійної служби за адресою: АДРЕСА_4 із вказівкою дати, адрес, індивідуального номеру, причини аварії та виконання дій щодо усунення такої аварії.

В задоволенні іншої частини клопотання про витребування доказів - відмовити.

Встановити Комунальному підприємству «Харківводоканал» строк для виконання ухвали про витребування доказів 15 днів з моменту отримання копії ухвали про витребування доказів.

Попередити Комунальне підприємство «Харківводоканал», що у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд відповідно до вимог ч. 8 ст. 84 ЦПК України застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: hr.hr.court.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремому оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складений 26 січня 2024 року.

Суддя Т.В. Бобко