ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/7/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" січня 2024 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Шаповалова К.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , поданої в порядку окремого провадження, про встановлення факту місця відкриття спадщини та прийняття спадщини, заінтересована особа П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 22 листопада 2023 року справу за заявою ОСОБА_1 передано за територіальною юрисдикцією (підсудністю) на розгляд Дарницького районного суду міста Києва.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 22 грудня 2023 року справу передано на розгляд судді Коренюк А.М.

Ухвалою суду від 29 грудня 2023 року суддею Коренюк А.М. завлено самовідвід від розгляду вказаної справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 8 січня 2024 року справу передано судді Шаповаловій К.В. Фактично справу було передано судді 12 січня 2024 року. У період з 17 січня по 19 січня 2024 року включно суддя була відсутня на роботі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю.

Дослідивши зміст заяви, додані документи, суддя приходить до висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі.

Звертаючись із цією заявою до суду ОСОБА_1 просив встановити факт місця відкриття спадщини, факт прийняття спадщини - 1/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 та зобов`язати П`ятнадцяту київську державну нотаріальну контору видати ОСОБА_1 свідоцтво про право на спадщину на вказану частку (з урахуванням заяви від 28 грудня 2023 року).

Стосовно встановлення факту місця відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої та пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав; чинне законодавство не передбачає іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення такого факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 761/16799/15-ц).

Відповідно до статті 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні такого майна, або вимоги кредиторів.

Отже, нормами Цивільного кодексу України визначено, яке саме місце є місцем відкриття спадщини, а тому такий факт не може встановлюватись у судовому порядку.

Стосовно встановлення факту прийняття спадщини та зобов`язання видати свідоцтво про право на спадщину.

У порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Зі змісту заяви вбачається, що заявник звернувся до суду із заявою в порядку окремого провадження згідно норм ЦПК України, в якій просить суд встановити факт прийняття ним спадщини - 1/3 частки квартири. Поряд з цим, зазначає, що у провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа, де відповідачами були ОСОБА_2 та П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора, оскільки державним нотаріусом було видано постанову про відмову у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину.

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень встановлено, що у провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ), 3-тя особа - Державний нотаріус П`ятнадцятої Київської державної нотаріальної контори Романенко Оксана Михайлівна про визнання свідоцтва про право на спадщину частково недійсним, визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, який було залишено без розгляду ухвалою суду від 24 жовтня 2019 року.

Крім того, відповідно до витягу з ДРРП від 22 травня 2019 року, копію якого долучено до заяви ОСОБА_1 , вбачається, що власником 2/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 є ОСОБА_2 ..

Отже, судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існує спір щодо спадкового майна. Крім того, як вказав заявник державним нотаріусом було відмовлено йому у видачі свідоцтва про право на спадщину, а отже заява ОСОБА_1 про встановлення факту прийняття ним спадщини за адресою: АДРЕСА_1 має бути розглянута в порядку позовного провадження за участю спадкоємців померлого за місцем знаходження спадкового майна. Крім того, суд у порядку окремого провадження не може зобов`язувати заінтересовану особу вчиняти ті чи інші дії, в тому числі щодо видачі свідоцтва про право на спадщину, при наявності постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

У зв`язку з наведеним вище, в даному випадку вбачається спір про право, що свою чергу виключає розгляд вказаної заяви в порядку окремого провадження.

Згідно із частиною четвертою статті 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Враховуючи викладене, вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вказаний факт не може бути встановлений в порядку окремого провадження, оскільки між сторонами існує спір про право, а тому у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 необхідно відмовити на підставі частини четвертої статті 315 ЦПК України, роз`яснивши заявнику можливість вирішення його питання на загальних підставах шляхом подання відповідного позову.

На підставі викладеного та керуючись статтями, 19, 186, 260, 315, 352 ЦПК України суд,-

УХВАЛИВ:

відмовити ОСОБА_1 у відкритті провадження у справі за його заявою про встановлення факту місця відкриття спадщини та прийняття спадщини, заінтересована особа П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора.

Роз`яснити ОСОБА_1 можливість звернення із відповідним позовом до суду на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.В. Шаповалова