Справа № 274/8499/23 Провадження № 2/0274/367/24
Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області
01.02.24 р.м. Бердичів
Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Корбут В.В. (далі Суд), за участю секретаря судового засідання Жмурко В.І.,
розглянувши у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовомОСОБА_1
доГришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області, представником якої є Лісова І.Л.,
провизначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулась з позовом, у якому просить визначити їй додатковий строк один місяць, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що їй нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька у зв`язку з неприйняттям спадщини у встановлений законодавством України строк, цей строк вона пропустила з поважних причин, оскільки була впевнена, що спадкове майно відсутнє, про існування такого майна вона дізналася у 2023 р., знайшовши у речах померлого батька копію державного акта на право власності на земельну ділянку площею 2,0966 га.
Гришковецька селищна рада Бердичівського району Житомирської області позов визнала, про що подала заяву від 03.01.2024 р. (а. с. 30).
Судом з`ясовано, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом від 04.11.2021 р. про смерть (а. с. 6).
ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2 та єдиним його спадкоємцем за законом, яка звернулася з приводу оформлення спадщини, що підтверджується свідоцтвом від 25.07.1987 р. про народження та довідкою від 31.01.2024 р. приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Юрчук Н.І. (а. с. 7, 33).
Постановою від 07.09.2023 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівської районного нотаріального округу Юрчук Н.І. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 у зв`язку з ненаданням документів, які б свідчили про прийняття нею спадщини в установлений законодавством України строк.
Згідно з частиною третьою статті 1268, частиною першою та другої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Частиною першою статті 1270 Цивільного кодексу України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частинами першою та другою статті 1220 Цивільного кодексу України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Таким чином ОСОБА_1 як така, що на час відкриття спадщини постійно з ОСОБА_2 не проживала, для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування, заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), проте не зробила цього, що випливає зі змісту її позовної заяви, довідки від 17.07.2023 р. № 118 старости Половецького старостинського округу Гришковецької селищної ради Бердичівського району Житомирської області, відмітки про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 у її паспорті, постанови від 07.09.2023 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії приватного нотаріуса Бердичівського районного нотаріального округу Житомирської області Юрчук Н.І. (а. с. 8, 5, 12).
Частинами першою та другою статті 1272 Цивільного кодексу України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Між тим, ОСОБА_1 , будучи спадкоємцем, який пропустив строк для прийняття спадщини, позбавлений можливості за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, у зв`язку з відсутністю таких спадкоємців.
Відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно з пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суд України від 30.05.2008 р. № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" при вирішенні питання про продовження строку для прийняття спадщини суд має дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 пропустила строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини, оскільки була впевнена, що спадкове майно відсутнє, про існування такого майна вона дізналася у 2023 р., знайшовши у речах померлого батька копію державного акта на право власності на земельну ділянку площею 2,0966 га.
Згідно з частиною третьою статті 12 Цивільного процесуального кодексу України що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
В порушення зазначеної норми Цивільного процесуального кодексу України ОСОБА_1 не довела, що про існування спадкового майна вона дізналася у 2023 р., знайшовши у речах померлого батька копію державного акта на право власності на земельну ділянку площею 2,0966 га. (будь-яких доказів на підтвердження цих обставини нею не подано).
Але якщо ж навіть і виходити з того, ОСОБА_1 про існування спадкового майна дізналася у 2023 р., знайшовши у речах померлого батька копію державного акта на право власності на земельну ділянку площею 2,0966 га, то ці обставини не перешкоджали ОСОБА_1 у встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк вчинити дії з прийняття спадщини (подати заяву про прийняття спадщини) після смерті батька ОСОБА_2 .
Таким чином невчинення ОСОБА_1 дій з прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , не пов`язано з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами, тобто причини, з яких вона не вчинила ці дії, не є поважними.
Разом з тим, оскільки, як зазначалось вище, інші спадкоємці ОСОБА_2 , які прийняли спадщину, відсутні, а Гришковецька сільська рада Бердичівського району Житомирської області позов визнала, Суд вважає, що визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , відповідатиме таким загальним засадам цивільного законодавства як справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України).
Враховуючи викладене, Суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 206, 258, 259, 263 265 Цивільного процесуального кодексу України,
2. Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його складання безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.В. Корбут