ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2290/24 Справа № 932/8572/23 Суддя у 1-й інстанції - Цитульський В. І. Суддя у 2-й інстанції - Лопатіна М. Ю.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2024 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого судді - Лопатіної М.Ю.,

суддів: - Єлізаренко І.А., Красвітної Т.П.,

за участю секретаря - Ніколиної А.П.

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 грудня 2023 року, ухвалене у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И ЛА:

Описова частина.

Короткий зміст вимог позовної заяви.

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування моральної шкоди.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що 09 серпня 2023 року під час руху на власному електросамокаті у місті Дніпрі його зупинили співробітники поліції, які без наявних на то підстав вилучили у нього мобільний телефон, марки Iphone 12 Prо чорного кольору, який передали до відділення поліції №7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області. 11 серпня 2023 року він подав заяву до зазначеного відділення поліції про повернення йому телефону, але дізнавач ОСОБА_2 йому пояснила, що відділенням поліції до суду подано клопотання про арешт даного телефону, у зв`язку зі здійсненням досудового розслідування кримінального провадження № 000453. Постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції N? 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16 серпня 2023 року зазначене кримінальне правадження було закрите у звязку з відсутністю в його діях складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України. Проте, наступного дня після винесення цієї постанови дізнавач ОСОБА_2 звернулась до суду з поданням про арешт вищезазначеного мобільного телефону з метою збереження речового доказу. В подальшому прокурор Центральної окружної прокуратури міста Дніпра подав до суду заяву про залишення зазначеного клопотання про арешт майна без розгляду. Разом з тим, дізнавач телефон не повернула, а віддала йому на відповідальне зберігання при тому, що кримінальне провадження було закрито ще 16 серпня 2023 року.

Такі неправомірні дії співробітників поліції, пов`язані з позбавленням його права власності на телефон, спричинили йому моральну шкоду, яку він оцінює у 50000 грн. При цьому, з допомогою цього телефону, на покупку якого він тривалий час збирав гроші, він планував свій подальший розвиток, заробляти гроші. Він зазнав приниження честі та гідності, нечуваних моральних переживань, від того, що змушений був нести непомірні для нього витрати на лікування, вживаючи заспокійливі засоби, постійно звертатись за правничою допомогою, оскільки не міг змиритись з кричущою бездіяльністю поліції, внаслідок чого були порушені його нормальні життєві зв`язки через неможливість продовження активного суспільного життя, порушення стосунків з оточуючими людьми. Незаконна бездіяльність відповідача з неповернення йому телефону викликала у нього відчуття відчаю, страху, сорому, приниження.

З урахуванням викладеного, позивач просив стягнути з державного бюджету України на його користь в рахунок відшкодування моральної шкоди 50 000 грн.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 грудня 2023 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, третя особа: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування моральної шкоди відмовлено.

Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції виходив з недоведеності позовних вимог.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Не погодившись з таким рішенням, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність, необгрунтованість та невмотивованість рішення суду, а також на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просив рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Скарга обґрунтована тим, що всупереч нормам процесуального права, судом першої інстанції не встановлювалися та не оцінювались фактичні обставини справи. Ухвалюючи рішення, суд не врахував, що позивача було безпідставно, незаконно позбавлено належного на праві власності телефону, який не повернуто до теперішнього часу, а переданий на відповідальне зберігання. Суд не прийняв до уваги те, що неправомірні дії співробітників поліції спричинили йому моральну шкоду, яку він оцінює у 50000 грн та яка пов`язана з тим, що він був незаконно позбавлений майна, на яке тривалий час збирав гроші. Крім того, за допомогою цього телефону він планував свій подальший розвиток в області заробляння грошей. Він зазнав приниження честі та гідності, нечуваних моральних переживань, від того, що змушений був нести непомірні для нього витрати на лікування, вживаючи заспокійливі засоби, постійно звертатись за правничою допомогою, оскільки не міг змиритись з кричущою бездіяльністю поліції, внаслідок чого були порушені його нормальні життєві зв`язки через неможливість продовження активного суспільного життя, порушення стосунків з оточуючими людьми. Незаконна бездіяльність відповідача викликала у нього відчуття відчаю, страху, сорому, приниження.

Доводи і заперечення учасників справи.

У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області просило апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення, посилаючись на відповідність рішення суду першої інстанції вимогам законності та обґрунтованості.

Представник позивача адвокат Довгаль С.М. у судовому засіданні апеляційного суду підтримав доводи апеляційної скарги, просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовну заяву.

Представники Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області Штирхунова А.Д. та Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області Паращенко Ю.О. в судовому засіданні заперечували проти доводів скаржника, зазначаючи про їх безпідставність та необґрунтованість, просили залишити апеляційну скаргу без задоволення.

Мотивувальна частина.

Позиція апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін, з огляду на таке.

Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення відповідає зазначеним вимогам закону.

Фактичні обставини справи.

Встановлено, що підрозділом дізнання відділення поліції N? 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснювалося досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000453 від 10 серпня 2023 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України.

Згідно копії витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, 09 серпня 2023 року до відділення поліції N? 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області надійшов рапорт УПП в Дніпропетровській області про те, що 09 серпня 2023 року приблизно о 21 год. 41 хв. під час відпрацювання території Шевченківського району, за адресою: м. Дніпро, вул. Астраханська, поряд з буд. № 7 було зупинено ОСОБА_1 , у якого під час огляду було виявлено та вилучено сліп-пакет із кристалічною речовиною жовтого кольору, схожою на наркотичну (ЖЄО 25520 від 09 серпня 2023 року) (а.с.5)

09 серпня 2023 року о 22:50 дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області складено протокол огляду предмета, а саме мобільного телефону марки «Iphone 12 Pro» чорного кольору, який ОСОБА_1 видав добровільно поліцейським Дніпровського районного управління, вищевказаний мобільний телефон вилучено та поміщено до спец-пакету N? PSP 2238878.

10 серпня 2023 дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000453 за ч.1 ст. 309 КК України та винесено постанову про визнання речовим доказом мобільного телефону, марки «Iphone 12 Pro», чорного кольору, IMEI - НОМЕР_1 ; IMEI - 2- НОМЕР_2 , в якому знаходиться сім карта мобільного оператора Life НОМЕР_3 .

10 серпня 2023 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області направлено клопотання про арешт вищезазначеного мобільного телефону, яке ухвалою слідчого судді Бабушкінського району м. Дніпропетровська від 14 серпня 2023 року було повернуто для усунення недоліків.

Згідно висновків експертизи № СЕ-19/104-23/2744-НЗПРАП, призначеної в рамках зазначеного кримінального правопорушення, надана на експертизу 10 серпня 2023 року волога кристалічна речовина бежевого кольору, масою 0,2010 г. містить психотропну речовину, обіг якої обмежено. Маса метамфетаміну складає 0,1491г. ( довідка про стан досудового розслідування кримінального провадження № 0000453 за ч. 1 ст. 309 КК України).

Постановою дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16 серпня 2023 року закрито вищезазначене кримінальне провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Згідно повідомлення відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 16 серпня 2023 року, ОСОБА_1 було доведено до відома про закриття кримінального провадження № 0000453 та запропоновано зв`язатись з дізнавачем ОСОБА_2 для вирішення питання щодо повернення вилученого телефону «Iphone 12 Pro» чорного кольору, IMI - НОМЕР_1 ; IMEI - 2- НОМЕР_2 (а.с.6).

З розписки, наданою 14 вересня 2023 року ОСОБА_1 на ім`я начальника відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, вбачається, що позивач отримав вилучений у нього мобільний телефон на відповідальне зберігання (а.с.11).

Крім того, 21 серпня 2023 року начальникові відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області направлено копії постанови та копії матеріалів з кримінального провадження № 0000453 для вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 за ст. 44 КУпАП.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції, та застосовані норми права.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до пункту 9 частини другої статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень (стаття 56 Конституції України).

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами статей 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України. Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди. Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою статті 1176 ЦК України, а саме: у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

За відсутності підстав для застосування частини першої статті 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди вказаними органами діють правила частини шостої цієї статті - шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил передбачених зокрема статтями 1173, 1174 ЦК України.

У пункті 32 постанови від 12 березня 2019 року у справі № 920/715/17 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що […застосовуючи статті 1173, 1174 ЦК України, суд має встановити: по-перше, невідповідність рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування чи відповідно їх посадової або службової особи вимогам закону чи іншого нормативного акта; по-друге, факт заподіяння цим рішенням, дією чи бездіяльністю шкоди фізичній або юридичній особі. За наявності цих умов є підстави покласти цивільну відповідальність за завдану шкоду саме на державу, Автономну Республіку Крим або орган місцевого самоврядування].

Статтею 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із протиправною поведінкою щодо неї самої та у зв`язку із приниженням її честі, гідності, а також ділової репутації; моральна шкода відшкодовується грішми, а розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 березня 2019 року у справ № 920/715/17 вказала, що […необхідною умовою для притягнення держави до відповідальності за дії, бездіяльність органу державної влади у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою].

Наявність цих умов у межах розгляду цивільної справи має довести позивач.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно

до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність

або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (стаття 76 ЦПК України).

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування

(частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81

ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Для відшкодування моральної шкоди необхідно встановити та довести наявність усіх складових елементів цивільного правопорушення, насамперед спричинення позивачеві моральної шкоди.

При цьому слід ураховувати, що причинний зв`язок між шкодою, завданою потерпілому, та протиправним діянням заподіювача шкоди є однією з обов`язкових умов настання деліктної відповідальності. Визначення причинного зв`язку є необхідним як для забезпечення інтересів потерпілого, так і для реалізації принципу справедливості при покладенні на особу обов`язку відшкодувати заподіяну шкоду.

Причинно-наслідковий зв`язок між протиправним діянням заподіювача шкоди

та шкодою має бути безпосереднім, тобто таким, коли саме конкретна поведінка без будь-яких додаткових факторів стала причиною завдання шкоди. Об`єктивний причинний зв`язок як умова відповідальності виконує функцію визначення об`єктивної правової межі відповідальності за шкідливі наслідки протиправного діяння.

Позивач просив відшкодувати йому моральну шкоду, яку він пов`язує з бездіяльністю дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо повернення йому мобільного телефону після закриття кримінального провадження.

Разом з тим, встановлено, що 16 серпня 2023 року ОСОБА_1 дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області було направлено повідомлення про закриття кримінального провадження № 0000453 та запропоновано зв`язатись з ним для вирішення питання щодо повернення вилученого телефону «Iphone 12 Pro» чорного кольору, IMI - НОМЕР_1 ; IMEI - 2- НОМЕР_2 . Позивач отримав телефон під розписку 14 вересня 2023 року та доказів того, що орган дізнання перешкоджав йому у отриманні даного майна відразу після закриття провадження останній суду не надав.

Отже, встановивши, що позивач не надав достатні та допустимі докази на підтвердження факту завдання йому моральної шкоди, протиправності діяння її заподіювача, наявності причинного зв`язку між завданою шкодою і протиправними діяннями посадових осіб відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, суд першої інстанції обґрунтовано відмовив у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Аргументи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгоди з висновками суду по їх оцінці.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, вирішуючи спір, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального законодавства, у зв`язку із чим апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 01 грудня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за наявності передбачених ст.389 ЦПК України підстав протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Повний текст постанови складено 22 березня 2024 року.

Судді: