ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/175/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" січня 2024 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі головуючого судді Каліушка Ф.А., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_4 про визнання права власності за набувальною давністю

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 в особі законного представника ОСОБА_4 до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні власністю та зобов`язання вчинити дії.

18.01.2024 представником відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокатом Боряк Галиною Юріївною через загальну канцелярію суду подано зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_4 про визнання права власності за набувальною давністю, разом з якою останньою подано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви.

Вивчивши матеріали цивільної справи та матеріали зустрічної позовної заяви, оцінивши наведені позивачами за зустрічним позовом підстави для прийняття зустрічного позову, суд приходить до наступного.

За правилами частини першої та другої ст. 193 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Як було зазначено вище, представником відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокатом Боряк Галиною Юріївною подано зустрічну позовну заяву разом з клопотанням про поновлення строку на подання такої заяви.

Так, клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову обґрунтовано тим, що 12.04.2021 сторона відповідачів отримала примірник позовної заяви за первісним позовом з доданими до неї документами, а також ухвалу суду про відкриття провадження у справі від 14.12.2020. В межах визначеного судом строку представником відповідачів було подано відзив на позовну заяву. Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 21 квітня 2021 року за клопотанням представника відповідачів провадження у даній цивільній справі зупинено до розгляду цивільної справи №761/34064/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , що діє в своїх та в інтересах малолітнього ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Орлової Маргарити Акопівни, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірини Миколаївни, ОСОБА_5 , про визнання недійсним заповіту, визнання недійсними свідоцтва про право на спадщину та скасування реєстраційних дій, та набрання рішенням у даній справі законної сили. У жовтні 2021 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_4 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах ОСОБА_3 , про визнання правочину удаваним в частині покупця та визнання за ними права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , а також паркомісця НОМЕР_1, яке розташоване у цьому ж будинку (справі було присвоєно унікальний №753/20148/21). Зазначена справа стосувалась одного й того ж самого предмету спору, що і у даній справі, однак, в ході розгляду цивільної справи №753/20148/21 змінились правові позиції Верховного Суду щодо порядку застосування ст. 235 ЦПК України (посилання на правові висновки Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.02.2022 у справі №346/2238/15-ц). Ухвалою Дарницького районного суду м. Києві від 12.10.2023 позов у справі №753/20148/21 залишено без розгляду. З урахуванням того, що провадження у даній справі було поновлено, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 бажають скористатись своїм правом на пред`явлення зустрічного позову до позивача за первісним позовом, оскільки обидва позови є взаємопов`язаними і спільний їх розгляд є доцільним, а у разі задоволення зустрічного позову повністю виключатиме задоволення первісного позову. Також вказала, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не заявляли зустрічного позову у строк на подання відзиву в рамках розгляду даної справи, оскільки провадження у даній справі було зупинено, а останні здійснювали захист своїх прав в іншому провадженні, у зв`язку із чим пропустили строк на подання зустрічного позову з поважних причин, про поновлення якого їх представник прохає у даному клопотанні.

У відповідності до ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Також, ч. 1 ст. 127 ЦПК України визначає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Водночас, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Вивчивши мотиви представника відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвоката Боряк Галини Юріївни щодо поважності причин пропуску законодавчо встановленого строку звернення до суду з зустрічною позовною заявою та враховуючи те, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з відповідною заявою, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, а також підтверджені належними доказами, суд вважає, що відсутні підстави для визнання їх поважними, а відтак відмовляє у поновленні пропущеного строку на подання зустрічної позовної заяви.

При цьому, у відповідності до частини третьої ст. 194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Таким чином, враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне повернути зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю.

Враховуючи викладене та керуючись стст. 193, 194, 258-261, 268, 352-354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - адвокату Боряк Галині Юріївні у поновленні пропущеного процесуального строку для подання зустрічної позовної заяви.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про визнання права власності за набувальною давністю - повернути позивачам.

Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити позивачам за зустрічним позовом їх право звернення до суду з відповідними вимогами шляхом подання позову до суду з дотриманням вимог територіальної (альтернативної) підсудності в залежності від предмету позову.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

СУДДЯ: КАЛІУШКО Ф.А.

Дата виготовлення та підписання повного тексту ухвали - 26.01.2024 року.