Справа № 496/100/24
Провадження № 2/496/544/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2024 року суддя Біляївського районного суду Одеської області Трушина О.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною позовною заявою і просить визнати за нею 1/3 частину житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 2 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема,повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Але позовна заява ОСОБА_1 не в повному обсязі відповідає вказаним вимогам, а саме: позивач не вказала реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі) свій та відповідача, а відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету свого та відповідача.

Згідно з п.2 ч.1 статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Частиною 4 статті 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 р., за подання позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4% розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2023 року становить 2920 гривні.

Згідно з вимогами п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Ознайомившись зі змістом заявлених позовних вимог, суд звертає увагу позивача на наступне.

Проаналізувавши текст прохальної частини позовної заяви ОСОБА_1 , суд дійшов висновку, що вимога, а саме: визнати за 1/3 частину житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , заявлена позивачем не у спосіб, встановлений чинним процесуальним законодавством, оскільки способом захисту порушеного права на майно може бути: визнання права власності, витребування майна з чужого незаконного володіння тощо, що відноситься до вимог майнового характеру, а також визнання права користування майном, що, в свою чергу, відноситься до вимог немайнового характеру.

Таким чином, у разі, якщо позивачем заявлено вимогу майнового характеру: про визнання права власності на 1/3 частину житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , то у позовній заяві повинна бути зазначена дійсна ціна позову, а також документально підтверджена ціна позову.

Позивач не зазначила докази, які підтверджують вартість майна та не зазначила дійсну його вартість на день звернення з позовом до суду, оскільки не надала суду звіт про оцінку майна, внесений до Єдиної бази даних звітів про оцінку та виконаний кваліфікованим оцінювачем, який працює у складі суб`єкта оціночної діяльності.

Суд зазначає, що дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

В якості доказу вартості майна суду можуть бути подані звіт про оцінку саме ринкової вартості майна. Ціна позову повинна відповідати дійсній ринковій вартості майна на момент подачі позову до суду. Власники, або користувачі майна мають можливість безперешкодно, зробити оцінку майна.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", доказом дійсної вартості нерухомого майна є складений суб`єктом оціночної діяльності звіт про оцінку майна.

Згідно з вказаним законом, звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

При цьому необхідно звернути увагу на те, що визначення ціни позову та зазначення вартості спірного нерухомого майна в даному випадку має суттєве значення.

Водночас, у разі, якщо позивачем заявлено вимогу немайнового характеру щодо визнання права користування на 1/3 частину житлового будинку з надвірними спорудами, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , то підлягає сплаті судовий збір за вимогу немайнового характеру у розмірі 1211,20 грн.

З огляду на викладені вище вимоги законодавства, позивачу необхідно вказати ціну позову, яка є дійсною на день подання позовної заяви до суду, виходячи з чого доплатити судовий збір за вимогу майнового чи немайнового характеру (в залежності від сформульованих позовних вимог) та надати оригінал квитанції до суду.

Крім того, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач просить витребувати з Біляївської державної нотаріальної контори Одеської області спадкову справу, яка заведена після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , а також допитати у якості свідків ОСОБА_4 і ОСОБА_5 .

Так, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення викладені в ст. 84 ЦПК України.

За правила ч. 1, ч. 2 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Таким чином, позивачу слід або самостійно надати докази в обґрунтування викладених в позові обставин, або клопотання про їх витребування, оформлене відповідно до вимог ст. 84 ЦПК України, а також оформити заяву про виклик свідків, згідно з вимогами ст. 91 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачам строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 43, 84, 175, 176, 177, 185 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності залишити без руху.

Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга в частині визначення розміру судового зборупротягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Одеського апеляційного суду, через Біляївський районний суд Одеської області.

Повний текст ухвали суду складено 15.01.2024 року.

Суддя О.І. Трушина