233 Справа № 233/2327/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

/М о т и в о в а н а/

15 лютого 2024 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі: головуючої - судді Наумик О. О., за участі секретаря судового засідання Мішиної А. А., представника відповідача за первісним позовомпозивача за зустрічним позовом адвоката Кріль В. Я., розглянувши у судовому засіданні цивільну справу № 233/2327/23

за позовом Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» (, адреса місцезнаходження: 84307, Донецька область, м. Краматорськ, провулок Земляний,2) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) «про стягнення заборгованості за теплову енергію»

та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «про зобов`язання вчинити певні дії»,

У С Т А Н О В И В:

В провадженні Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» до ОСОБА_1 , в якому позивач за первісним позовом просить стягнути з відповідача на користь ОКП «ДТКЕ» за адресою: АДРЕСА_2 : - заборгованість за абонентське обслуговування в сумі 345,18 грн за період з 13.06.2019 до 01.10.2023; - загально-будинкови потреби 3243,13 грн за період 13.06.2019 до 01.10.2023; - поштові витрати, пов`язані з поштовим відправленням відповідачам документів у справі на загальну суму 40,00 грн; - судові витрати в сумі 2147,20 грн; - отримання відомостей з Державного реєстру речових прав (витягу) в сумі 35,00 грн,

та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «про зобов`язання вчинити певні дії», в якому позивач за зустрічним позовом просить зобов`язати ОКП «Донецьктеплокомуненерго» припинити нарахування плати за послуги з централізованого опалення квартири за адресою: АДРЕСА_2 , з 31 липня 2019 р. - моменту відключення вказаної квартири від централізованого опалення.

Провадження по справі за первісним позовом відкрите судовою ухвалою від 15.08.2023 за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.36-37 т.1).

Судовою ухвалою від 27.09.2023 зустрічний позов прийнятий до спільного розгляду з первісним позовом, вимоги за зустрічним позовом об`єднані в одне провадження із вимогами за первісним позовом, справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду у підготовчому засіданні (а.с.130-131 т.1).

Судовою ухвалою від 27.12.2023 підготовче провадження у справі закрите, справу призначено до судового розгляду по суті в судовому засіданні (а.с.48-49 т.2).

Розгляд справи розпочатий по суті.

Судовою ухвалою від 04.01.2024 у розгляді справи було оголошено перерву до 11 січня 2024 р., 10-30; визнано явку позивача за первісним позовомвідповідача за зустрічним позовом - Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» обов`язковою, зобов`язавши забезпечити в судове засідання явку представника, а також роз`яснено право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду (а.с.66-67 т.2).

У судове засідання 11.01.2024 ОКП «Донецьктеплокомуненерго», належним чином повідомлене про дату, час та місце розгляду справи, явку представника не забезпечив: представницею ОСОБА_2 попре судове зобов`язання явкою до суду 05.01.2024 подана заява про розгляд справи у її відсутність (а.с.71 т.2).

Судовою ухвалою від 11.01.2024 у розгляді справи було оголошено перерву до 01 лютого 2024 р., 10-30; позивачу за первісним позовом відповідачу за зустрічним позовом - Обласному комунальному підприємству «Донецьктеплокомуненерго» роз`яснено право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, а також роз`яснено, що у разі чергового незабезпечення явки представника у судове засідання, буде вирішуватися питання про залишення первісного позову без розгляду, а також питання про розгляд зустрічного позову у відсутність сторони відповідача за зустрічним позовом (а.с.78,79-81 т.2).

У судове засідання 01.02.2024 ОКП «Донецьктеплокомуненерго», належним чином повідомлене про дату, час та місце розгляду справи, явку представника не забезпечив.

Судовою ухвалою від 01.02.2024 у розгляді справи було оголошено перерву до 15 лютого 2024 р., 11-00; позивачу за первісним позовом відповідачу за зустрічним позовом - Обласному комунальному підприємству «Донецьктеплокомуненерго» вдруге роз`яснено право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, а також роз`яснено, що у разі чергового незабезпечення явки представника у судове засідання буде вирішуватися питання про залишення первісного позову без розгляду, а також питання про розгляд зустрічного позову у відсутність сторони відповідача за зустрічним позовом (а.с.90-92 т.2).

У судове засідання 15.02.2024 ОКП «Донецьктеплокомуненерго», належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи (а.с.93,94 т.2), явку представника не забезпечив: представницею ОСОБА_2 попре судове зобов`язання явкою до суду 05.02.2024 та роз`яснення судом наслідків незабезпечення явки представника вдруге подана заява про розгляд справи у її відсутність (а.с.99 т.2).

Вирішуючи питання можливості розгляду справи у відсутність сторін, суд дістає висновку про те, що первісна позовна заява підлягає залишенню без розгляду за таких підстав:

Згідно зі статтею 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою (ч.1). Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою (ч.2). Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик (ч.3). Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи (абз.1 ст.6). Днем вручення судової повістки є день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки до електронного кабінету особи (п.2 ч.8).

Статтею 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (ч.1). Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними (п.п.1,2 ч.2). У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.5).

За приписами п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Про ухвалене судом рішення щодо зобов`язання ОКП «Донецьктеплокомуненерго» забезпечити в судове засідання явку представника з роз`ясненням права на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду і так само про судові засідання, призначені на 11.01., 01.02., 15.02.2024, як позивач за первісним позовом-відповідач за зустрічним позовом ОКП «Донецьктеплокомуненерго», так і його представниця Земляна О. М., повідомлялися судом належним чином - шляхом надіслання судових повісток до електронного кабінету, матеріали справи містять відповідні довідки про доставку електронного документу (а.с.68,69,82,83,85,87,93,94,95 т.2).

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте, будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

За положеннями ст.ст. 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Таким чином, це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак, це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод покликана гарантувати не права, які є теоретичними або ілюзорними, а права, які є практичними та ефективними. Це особливо стосується гарантій, закріплених у статті 6 Конвенції, з огляду на важливе місце, яке в демократичному суспільстві займає право на справедливий суд з усіма гарантіями відповідно до цієї статті.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16.02.2017).

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи, або виконанням рішення, ухваленого на користь особи. Недотримання строків розгляду цивільних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Відтак, суд зобов`язаний припиняти недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 24.04.2019 у справі №757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18).

24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 в Україні введений воєнний стан, який на теперішній час продовжено.

Формально введення воєнного стану не впливає на процес здійснення судочинства. Зокрема, відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України (стаття 12-2), скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється (стаття 26).

Після постановлення судом ухвали щодо зобов`язання позивача за первісним позовом забезпечити явку представника у судове останній жодного разу таку явку не забезпечив, незважаючи на неодноразові роз`яснення судом щодо можливих способів прийняття нею участі у судовому засіданні, будь-яких заяв з цього приводу від ОКП «Донецьктеплокомуненерго» або його представниці до суду не надходило, внаслідок чого суд позбавлений можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог за первісним позовом.

З огляду на встановлені судом обставини та відповідні ним підстави, суд дістає висновку про наявність законодавчо визначених підстав для залишення первісної позовної заяви без розгляду.

Такі висновки суду відповідають позиції Великої Палати Верховного Суду за постановою від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

Залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи. Зазначені наслідки настають, як зазначалося вище, незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч.2 ст.257 ЦПК України), що виключає порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Подібні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.09.2021 у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Керуючись ст.ст.223 ч.5, 257 ч.1 п.3 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Первісну позовну заяву Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» до ОСОБА_1 «про стягнення заборгованості за теплову енергію» залишити без розгляду.

Розгляд справи за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Обласного комунального підприємства «Донецьктеплокомуненерго» «про зобов`язання вчинити певні дії» продовжити.

Ухвала у повному обсязі складена 16.02.2024.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя