Справа № 391/832/23
Номер провадження 2/383/154/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2024 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Бондаренко В.В.,

при секретарі судового засідання Могиленко В.М.,

за участю:

представника позивача Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області Тарасенка Я.І. (в режимі відеоконференції),

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Тупало М.П.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу за позовом Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, та позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Головне управління Національної поліції у Кіровоградській області, про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, -

ВСТАНОВИВ:

До Бобринецького районного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

В обґрунтування позовних вимог Головним управлінням Національної поліції у Кіровоградській області зазначено, що 11.09.2020 року сталась дорожня-транспортна пригода за участі інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Компаніївського відділення поліції Долинського ВП ГУНП в Кіровоградській області капітана поліції Баннікова Андрія Олексійовича, який керував службовим автомобілем марки «Skoda Rapid», реєстраційний номер НОМЕР_1 . Під час ДТП, що сталася за участі відповідача ОСОБА_1 , останній перебував у службовому наряді по патрулюванню території Компаніївського районну Кіровоградської області. Внаслідок даної ДТП вищевказаний службовий автомобіль, що належить Головному управлінню Національної поліції України в Кіровоградській області, зазнав механічних пошкоджень, чим було завдано матеріальних збитків.

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 19.09.2023 року по справі №391/387/21 звільнено ОСОБА_1 від кримінальної відповідальності за ч.1 ст.286 КК України на підставі ч.1 ст.49 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності, а кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000912 від 11.09.2020 року відносно ОСОБА_1 закрито. Цивільний позов Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди завданої майну внаслідок ДТП залишено без розгляду, роз`яснивши цивільному позивачу право на пред`явлення позовних вимог до ОСОБА_1 в порядку цивільного судочинства.

Відтак, представник позивача просив стягнути з ОСОБА_1 майнову шкоду внаслідок дорожньо-транспортної пригоди в сумі 530228,62 грн.

Крім цього, до Бобринецького районного суду Кіровоградської області з Компаніївського районного суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Головне управління Національної поліції у Кіровоградській області, про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 01.01.2024 року об`єднано в одне провадження цивільні справи за вказаними позовами з присвоєнням єдиного номеру та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

23.01.2024 року представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Тупало Максим Петрович подав до суду клопотання про закриття провадження у справі за позовомГоловного управління Національної поліції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди як таку, що не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. Клопотання обґрунтоване тим, що спір з приводу відшкодування органу державної влади шкоди, завданої відповідачем шляхом пошкодження службового автомобіля під час здійснення патрулювання, тобто під час виконання службових обов`язків (несення публічної служби), є публічно-правовим і належить до юрисдикції адміністративних судів.

Представника відповідача ОСОБА_1 адвокат Тупало М.П. підтримав клопотання про закриття провадження у справі.

Представник позивача Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області Тарасенко Я.І. заперечив проти задоволення клопотання про закриття провадження у справі, просив проводити розгляд справи в порядку цивільного судочинства.

Позивач ОСОБА_2 та його представник адвокат Березовська І.А. в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Адвокат Березовська І.А. подала заяву про відкладення судового засідання для надання можливості позивачу скористатись своїми процесуальними правами щодо подання відповіді на відзив та висловити свою позицію щодо поданих заяв та клопотань. Неявка позивача ОСОБА_2 та його представника ОСОБА_3 не перешкоджає розгляду клопотання про закриття провадження у справі, оскільки заявлено в частині вимог іншого позивача, інтереси якого вона не представляє, а тому розгляд вказаного клопотання на їх права та обов`язки не впливає.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши клопотання про закриття провадження у справі та наявні в матеріалах справи докази в межах розгляду клопотання, вважає, що клопотання про закриття провадження у справі підлягає задоволенню виходячи з такого.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про національну поліцію» поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина 1 статті 59 Закону України «Про національну поліцію»).

Патрульна служба відповідно до покладених на неї завдань здійснює, зокрема цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення належної охорони громадського порядку, громадської безпеки та контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки. У разі необхідності здійснює регулювання дорожнього руху (підпункт 1 пункту 1 Розділу ІІІ Положення про патрульну службу Міністерства внутрішніх справ, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 02 липня 2015 року № 796).

Згідно зі статтею 19 Закону України «Про національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина 1 статті 2 КАС України).

Адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій. Позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду (пункти 1, 2, 8 частини першої статті 4 КАС України).

За правилами пункту 2 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема спори з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно з частиною першою статі 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Частиною першою статті 19 ЦПК України визначено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

У випадку вирішення спору щодо зобов`язання особи, яка перебуває на посаді державної/публічної служби, відшкодувати шкоду або збитки, завдані внаслідок виконання нею службових/посадових обов`язків, перед судом постає питання не лише встановлення обсягу завданої шкоди/збитків, а й оцінки правомірності дій такої особи.

Водночас у рамках цивільного процесу суд не може досліджувати та встановлювати правомірність дій, рішень чи бездіяльності службовця або посадовця, оскільки така можливість передбачена лише в адміністративному процесі в силу приписів статі 19 КАС України, якою охоплюється питання прийняття на публічну службу, її проходження та звільнення.

Подібні спори підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такі, що пов`язані з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Вказані правові висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду в постановах від 05 грудня 2018 року у справі № 818/1688/16 (провадження № 11-892апп18), від 22 січня 2020 року у справі № 813/1045/18 (провадження № 11-574апп19), а також - Верховним Судом в постановах від 30 вересня 2020 року у справі № 204/2763/18 (провадження № 61-6497св19), від 15 жовтня 2020 року у справі № 320/8119/17 (провадження № 61-2135св20), від 18 листопада 2020 року у справі № 756/12568/18 (провадження № 61-3646св20).

Звертаючись до суду з позовом, Головне управління Національної поліції у Кіровоградській області просить стягнути з ОСОБА_1 майнову шкоду завдану пошкодженням майна (транспортного засобу), спричинену внаслідок дорожньо-транспортної пригоди під час виконання останнім службових обов`язків, а саме здійснення патрулювання на службовому автомобілі (несення публічної служби).

З огляду на наведене, суд прийшов до висновку, що спір з приводу відшкодування органу державної влади шкоди, завданої шляхом пошкодження службового автомобіля під час виконання службових обов`язків (несення публічної служби), є публічно-правовим і належить до юрисдикції адміністративних судів, а тому підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства в порядку, передбаченому КАС України.

Зазначене відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним, зокрема в постановах від 25 листопада 2020 року у справі №202/124/19 (провадження №61-7056св20), від 09 грудня 2020 року у справі №204/824/18 (провадження №61-3383св19), від 14 грудня 2020 року у справі №750/13126/19 (провадження №61-10483св20), від 25 січня 2021 року у справі №727/7203/18 (провадження №61-7722св19), від 18 серпня 2021 року у справі №205/4241/18 (провадження № 61-308св20).

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі в частині позовних вимог Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, слід закрити, оскільки не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету (частина 2 статті 255 ЦПК України).

Згідно ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що судовий збір сплачений в розмірі 7955 гривень за платіжною інструкцією №7509 від 16.10.2023 року підлягає поверненню позивачу Головному управлінню Національної поліції у Кіровоградській області.

Керуючись ст.ст. 19, 133, 255, 256, 260-261 ЦПК України, ст.ст. 2, 4, 19 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Тупало Максима Петровича про закриття провадження у справі задовольнити.

Провадження у справі № 391/832/23 в частині позовних вимог Головного управління Національної поліції у Кіровоградській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, закрити.

Повідомити Головному управлінню Національної поліції у Кіровоградській області, що розгляд справи віднесено до юрисдикції адміністративного суду.

Повернути позивачу Головному управлінню Національної поліції у Кіровоградській області (, вул. Віктора Чміленка, 41, м. Кропивницький Кіровоградська область, п.і. 25006), судовий збір сплачений в розмірі 7955 (сім тисяч дев`ятсот п`ятдесят п`ять) гривень за платіжною інструкцією №7509 від 16.10.2023 року.

Виконання ухвали в частині повернення судового збору покласти на Головне Управління державної казначейської служби України у Кіровоградській області.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 12.02.2024 року.

Суддя В.В. Бондаренко