ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/3026/21
Провадження № 2/362/1010/24
У Х В А Л А

"01" квітня 2024 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Лебідь-Гавенко Г.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на частку у спільній сумісній власності подружжя та виключення його зі спадкової маси,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом в порядку цивільного судочинства в якому просить встановити факт спільного проживання однією сім`єю її та ОСОБА_3 з 05.04.2015р. по 07.12.2020 р. Визнати за нею право власності на 1/2 частину земельної ділянки, кадастровий № :06:017:0139, площею 0.0646 га, яка знаходиться на території Крушинської сільської ради Васильківського району Київської обл.; 1/2 частину незавершеного будівництвом будинку садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 60,39 кв.м, розташованого на земельній ділянці з кадастровим номером: :06:017:0139 на території Крушинської сільської ради Васильківського району Київської обл; 1/2 частину автомобіля «NISSAN X-TRAIL», JN1TANT31U0008493, 2008 року випуску, як частку у праві спільної сумісної власності чоловіка та дружини, які проживали без реєстрації шлюбу та виключити таке майно із спадкової маси у спадщині, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 .

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.09.2023 року у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на частку у спільній сумісній власності подружжя та виключення його зі спадкової маси, повернуто позивачу.

Постановою Київського апеляційного суду від 28.11.2023 року ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07.09.2023 року скасована та справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Перевіривши позовну заяву, суд прийшов до наступного висновку.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.12.2023 року заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом 10 дні з дня отримання копії ухвали, шляхом подання до суду нової заяви, із виконанням усіх вимог, зазначених в ухвалі суду, а саме вимог ч. 1 ст. 177 ЦПК України надання додатків зазначених в позовній заяві та екземпляр позовної заяви із додатками для відповідача, а також оригінал квитанції про сплату судового збору.

Вказана ухвала суду від 22.12.2023 року була направлена позивачу за вказаною нею в позовній заяві адресою. Згідно поштового повідомлення, позивач не отримала копію ухвали та вона повернулася до суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання», заявнику повторно було направлено ухвалу суду від 22.12.2023 року, проте згідно поштового повідомлення, заявник не отримала копію ухвали та вона повернулася до суду знов із відміткою «за закінченням терміну зберігання»

Однак, на адресу суду знов повернулось поштове відправлення (конверт) «Укрпошти» із довідкою «за закінченням встановленого терміну зберігання», що свідчить про те, що до операторів поштового зв`язку адресат не звертався.

Згідно з правовим висновком Верховного Суду у постанові від 21.11.2018 у справі №804/10056/15 у разі отримання особою пошти за допомогою абонентської поштової скриньки, у тому числі й повідомлень про надходження поштових відправлень, які підлягають видачі в об`єкті поштового зв`язку, особа зобов`язана самостійно здійснювати перевірку такої скриньки на предмет надходження відповідної поштової кореспонденції. Обов`язок відділення поштового зв`язку з доставки поштового відправлення вважається виконаним після вкладення останнього до абонентської скриньки.

Тому, суд вважає позивача повідомленим належним чином про залишення його позовної заяви без руху.

Законодавець не покладає на суд обов`язку повторного направлення ухвали про залишення позовної заяви без руху в разі повернення листа з такою ухвалою у зв`язку із закінченням терміну зберігання. Водночас строк зберігання поштового відправлення дає можливість особі, яка подала позовну заяву, вжити заходів для отримання відправлення та ознайомлення з такою ухвалою протягом цього строку.

Частиною 1 ст. 131 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Жодних повідомлень про зміну місця проживання (перебування, знаходження) від позивача на адресу суду не надходило.

При цьому Васильківський міськрайонний суд Київської області безперервно продовжував здійснювати судочинство у період оголошення воєнного стану в Україні.

У свою чергу судом вжито усіх заходів, передбачених процесуальним законодавством, для вручення позивачу копії ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

У силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України".

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач у встановлений термін в ухвалі про залишення позовної заяви без руху не усунув недоліки, позовна заява вважається не поданою та повертається позивачеві.

Таким чином, оскільки позивач з часу подачі позовної заяви не цікавився рухом справи, вимоги ухвали Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22.12.2023 року не виконав, а відтак, відповідно до вимог ч. 3 ст. 185 ЦПК України позовну заяву слід визнати неподаною та повернути позивачу.

Враховуючи викладене, вважаю, що підстав для продовження строку для усунення недоліків, передбачених ст. 127 ЦПК України не встановлено, оскільки останній не може бути продовжений з ініціативи суду і підлягає продовженню, за наявності підстав, виключно за клопотанням сторони або іншої особи, яка не встигла вчинити певну процесуальну дію.

На підставі викладеного, керуючись статтями 185, 260 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на частку у спільній сумісній власності подружжя та виключення його зі спадкової маси - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15 денний строк з дня оголошення ухвали, особами, які брали участь у справі але не були присутні під час оголошення ухвали - в цей же строк з часу одержання копії цієї ухвали.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко