ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 січня 2024 року

м. Харків

справа №639/7462/21

провадження №22-ц/818/436/24

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В.,

суддів: Пилипчук Н.П., Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря - Сізонової О.О.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідач: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного непроживання на час відкриття спадщини за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 адвоката Бієнко Світлани Миколаївни на рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 25 січня 2022 року у складі судді Баркової Н.В., -

в с т а н о в и в :

У листопаді 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного не проживання на час відкриття спадщини.

Рішенням Жовтневого районного суду м.Харкова від 25 січня 2022 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного не проживання на час відкриття спадщини задоволено. Встановлено факт спільного не проживання ОСОБА_2 разом зі спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати, пов`язані з оплатою судового збору в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок. Зобов`язано Управління Державної казначейської служби України у Новобаварському районі м. Харкова повернути ОСОБА_1 з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову, у розмірі 454 гривні відповідно до квитанції про сплату №43 від 06.11.2021 року.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_3 адвокат Бієнко Світлана Миколаївна - особа, яка не брала участі у справі, проте вважає, що вказаним судовим рішенням вирішено питання про її права та обов`язки, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що обраний позивачем спосіб захисту є незаконним, а отже підстави для задоволення такого позову у суду першої інстанції були відсутні. Відповідачка по справі до нотаріальної контори не зверталась ані з заявою про прийняття спадщини, ані про відмову від неї. Таким чином, перешкод у позивача ОСОБА_1 для оформлення спадкової справи після смерті його батька ОСОБА_4 не було. Зазначає, що в провадженні Московського районного суду м. Харкова знаходиться справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чуєва Олена Дмитрівна про встановлення факту спільного проживання, зміну черговості одержання права на спадкування, усунення від права на спадкування. Тому дане судове рішення впливає та порушує її права, як спадкоємця за заповітом, залишеним її батьком ОСОБА_5

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційне провадження підлягає закриттю. При цьому колегія суддів виходить з наступного

У пункті 8 частини третьої статті 129 Конституції України визначено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа безпідставно не може бути позбавлена права на апеляційне оскарження судового рішення, оскільки це є порушенням права, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) на справедливий судовий розгляд, до якого також відноситься і право апеляційного оскарження

Відповідно до частини першої ст.17 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з частиною першою ст.352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 17 лютого 2020 року у справі № 668/17285/13-ц (провадження № 61-41547сво18) вказано, що «суд апеляційної інстанції лише в межах відкритого апеляційного провадження має процесуальну можливість зробити висновок щодо вирішення чи не вирішення судом першої інстанції питань про права та інтереси особи, яка не брала участі у розгляді справи судом першої інстанції та подала апеляційну скаргу після спливу річного строку з дня складання повного тексту судового рішення. При цьому, якщо обставини про вирішення судом першої інстанції питання про права, інтереси та свободи особи, яка не була залучена до участі у справі, не підтвердились, апеляційне провадження підлягає закриттю.

Закон визначає коло осіб, що наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи: учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. На відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її(1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

При цьому, судове рішення, оскаржуване не залученою до участі у справі особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах.

Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Прийняття судом рішення про права, інтереси, обов`язки особи, яка не брала участі у справі, є підставою для скасування відповідного судового акта.

Таку правову позицію щодо застосування правил частини 1 статті 352 ЦПК містить постанова Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі №200/6831/18.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, апеляційний суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, в зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Отже, суд апеляційної інстанції має першочергово з`ясувати, чи стосується оскаржуване судове рішення безпосередньо прав та обов`язків скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про його права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

Схожі за змістом висновки містяться у постановах Верховного Суду від 05 вересня 2019 року у справі №638/2304/17, від 05 грудня 2019 року у справі №916/3455/16, від 12 грудня 2019 року у справі №905/944/18, від 01 липня 2020 року у справі №904/257/18.

Звертаючись з апеляційною скаргою представник ОСОБА_3 адвокат Бієнко Світлана Миколаївна зазначила, що обраний позивачем спосіб захисту є не законним, а отже підстави для задоволення такого позову у суду першої інстанції були відсутні, оскільки перешкод для оформлення спадкових справ ОСОБА_1 не було. Відповідачка по справі до нотаріальної контори не зверталась ані з заявою про прийняття спадщини, ані про відмову від неї. Зазначає, що в провадженні Московського районного суду м. Харкова знаходиться справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чуєва Олена Дмитрівна про встановлення факту спільного проживання, зміну черговості одержання права на спадкування, усунення від права на спадкування. Тому дане судове рішення впливає та порушує її права, як спадкоємця за заповітом, залишеним її батьком ОСОБА_5 .

Судом установлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Батьками зазначені ОСОБА_6 та ОСОБА_2 (а.с.7).

Відповідно до копії свідоцтва про переміну прізвища, імені, по батькові серії НОМЕР_1 , виданого 25.01.1996 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , змінив прізвище на « ОСОБА_4 », про що 26.01.1996 року зроблено відповідний актовий запис №09 (а.с.8).

Батьками позивача ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 є ОСОБА_4 та ОСОБА_7 (а.с.11).

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.5).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина.

У встановлений законом строк позивач ОСОБА_1 звернувся до Приватного нотаріуса ХМНО Бєсєда Т.Д. з заявою про прийняття спадщини як син спадкодавця - ОСОБА_4 (а.с.16).

Обгрунтовуючи доводи апеляційної скарги, апелянт посилалась на те, що ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Вона є спадкоємицею за заповітом після смерті батька. Проте її право оспорював ОСОБА_4 , який є її рідним дядьком. У зв`язку з чим у провадженні суду перебуває його позовна заява про встановлення факту спільного проживання, зміну черговості одержання права на спадкування, усунення від права на спадкування.

Натомість колегія суддів вважає, що відсутні підстави для висновку про порушення прав апелянта.

Як вбачається із матеріалів справи, між сторонами виник спір щодо спадкування після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Даних про те, що апелянт ОСОБА_3 входить до кола спадкоємців після смерті ОСОБА_4 , матеріали справи не містять.

Згідно ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях

Наявність майнового спору між ОСОБА_4 , що помер, та апелянтом ОСОБА_3 , не свідчить про порушення її прав оскаржуваним судовим рішенням.

Апелянтом суду не надано доказів порушення прав, свобод, інтересів або обов`язків ОСОБА_3 оскаржуваним рішенням суду.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувались.

Оскільки оскаржуваним рішенням суду не вирішувались права апелянта ОСОБА_3 , апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 адвоката Бієнко Світлани Миколаївни підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 352, 362, 382, 384,389,390 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 адвоката Бієнко Світлани Миколаївни на рішення Жовтневого районного суду м.Харкова від 25 січня 2022 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту спільного непроживання на час відкриття спадщини - закрити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий: О.В. Маміна

Судді: Н.П. Пилипчук

О.Ю. Тичкова

Повне судове рішення складено 31 січня 2024 року.