Справа № 314/2391/23
Провадження № 2/314/98/2024
УХВАЛА

11.01.2024 м. Вільнянськ

Вільнянський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді - Свідунович Н.М.,

секретар судового засідання Печонкіна В.П.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні цивільну справу № 314/2391/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

30.05.2023 ОСОБА_1 через свого представника адвоката Гур`єва А.А. звернувся до Вільнянського районного суду Запорізької області з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою суду від 31.05.2023 справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження.

У підготовче судове засідання представник позивача не з`явився, звернувся до суду із заявою про проведення підготовчого судового засідання у відсутності позивача та його представника, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, зазначив, що ним було подано до суду усі наявні у нього докази, приєднано до матеріалів справи усі заяви по суті справи та документи з процесуальних питань, додаткові заяви та клопотання на стадії підготовчого провадження відсутні, просив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Відповідач та її представник не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Безпосередньо перед початком підготовчого судового засідання від представника відповідача адвоката Трачук Н.І. надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із зайнятістю представника у розгляді іншої справи у Шевченківському районному суді м. Запоріжжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача про відкладення підготовчого судового засідання та іншу дату та закриття підготовчого провадження з таких підстав.

Так, ухвалою суду від 31.05.2023 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження та призначено підготовче засідання на 06.07.2023.

26.06.2023 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

У підготовче судове засідання, призначене на 06.07.2023, відповідач не з`явилась, про день, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, від її представника надійшла заява про проведення судового засідання у відсутність відповідача та її представника, а також про витребування доказів.

Ухвалою суду від 06.07.2023 у задоволення клопотання представника відповідача адвоката Трачук Н.І. про витребування доказів відмовлено у повному обсязі, підготовче судове засідання було відкладено на 26.09.2023.

26.09.2023 підготовче судове засідання не відбулося у зв`язку з перебуванням головуючого судді Свідунович Н.М. у нарадчій кімнаті у кримінальному провадженні. Підготовче судове засідання призначено на 15.11.2023.

У підготовче судове засідання, призначене на 15.11.2023, представник відповідача не з`явилась, про день, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, звернулась до суду із заявою про відкладення судового засідання у зв`язку із зайнятістю у Третьому апеляційному адміністративному суді, у зв`язку з чим підготовче судове засідання відкладено на 11.01.2024.

Однак, у підготовче засідання, призначене на 11.01.2024, представник відповідача знову не з`явилась, про день, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, безпосередньо перед початкомпідготовчого судового засідання представник відповідача надала заяву про відкладення справи на іншу дату.

Відповідно до ч. 3 ст. 189 ЦПК України, підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках дня належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Таким чином, станом на 11.01.2024 з моменту відкриття провадження у справі № 314/2391/23 пройшло понад шістдесяти днів.

Судом неодноразово відкладалося підготовче засідання та суд сприяв тому, щоб сторона відповідача мала можливість прийняти участь у підготовчому засіданні, подати свої докази та заперечення, однак до теперішнього часу, ні доказів, ні клопотань про їх витребування відповідачем та її представником не надано.

За положеннями ст. 129 Конституції України, ст. 2 ЦПК України одним із завдань судочинства є своєчасний розгляд справи, що відповідає положенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

За змістом ст.ст. 43, 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Суд наголошує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (ст. 223 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначених цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках, визначених ч. 2 ст. 223 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Разом з тим, у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Так, Європейським судом з прав людини зазначено, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (згідно з рішеннями у справах "Савенкова проти України", № 4469/07 від 02.05.2013, "Папазова та інші проти України", № 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07 від 15.03.2012).

Таким чином, передбачена Конституцією України «безперебійність» здійснення правосуддя у разі відкладення та зняття з розгляду справ фактично порушується. Адже відкладення розгляду справи не є її вирішенням по суті.

При цьому, судом завчасно повідомлено представника відповідача про дату та час судового засідання, надання представником відповідача пояснень та доказів тривалий час не є підставою для відкладення судового засідання, оскільки сторона не позбавлена можливості залучити до участі у справі іншого представника, а доказів неможливості проведення підготовчого судового засідання без участі відповідача та її представника, матеріали справи не містять.

З урахуванням викладеного, зважаючи на висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 915/593/17, згідно з яким, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, а неявка у судове засідання однієї із сторін, належним чином повідомленої про час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні, оскільки судом були створені всі необхідні умови для реалізації сторонами своїх процесуальних прав та обов`язків, та було вжито заходів для належного повідомлення сторін про дату, час та місце розгляду справи, а також зважаючи на те, що підготовче судове засідання неодноразово відкладалося за клопотанням представника відповідача, затягування строку розгляду справи в даному випадку може призвести до порушення прав сторін, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відкладення підготовчого судового засідання.

Неявка сторін не перешкоджає проведенню підготовчого засідання, відповідно до положень ч. 1 ст. 198, ч. 1 ст. 223 ЦПК України.

При підготовці справи до судового розгляду по суті були проведені підготовчі дії, передбачені ст. 197 ЦПК України.

Будь яких інших клопотань, пов`язаних з розглядом справи, від сторін не надходило.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні судом виконані інші дії, передбачені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, за результатами яких, встановлено, що спір між сторонами до судового розгляду не врегульований, клопотань про залучення до участі у справі відповідачів, третіх осіб суду не надійшло. Підстав для залишення позовної заяви без розгляду або закриття провадження у справі немає.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Беручи до уваги, що спір не врегульовано в підготовчому засіданні, за результатами підготовчого засідання суд має підстави закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 196-198, 200 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити підготовче провадження у цивільній справі № 314/2391/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя та призначити справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 13 годину 00 хвилин 22.02.2024 у приміщенні Вільнянського районного суду Запорізької області за адресою: 70002, Запорізька область, Запорізький район, м. Вільнянськ, вул. Бочарова, 4.

У судове засідання для розгляду справи по суті викликати учасників справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Свідунович

11.01.2024