Справа №705/5941/23
2/705/791/24

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2024 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Гудзенко В.Л., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Електрон-Умань» про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Електрон-Умань» про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що вона є власником квартири АДРЕСА_1 . Вказана квартира розташована на 4-у поверсі вказаного житлового будинку. На 6-му поверсі цього ж будинку розташована квартира АДРЕСА_2 , власником якої є ОСОБА_2 . 19.05.2016 у житловому будинку АДРЕСА_3 було створено ОСББ «Електрон-Умань». 01.10.2016 між ОСОБА_1 та ОСББ «Електрон-Умань» було укладено Договір про участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території, за умовами якого, ОСББ як власник будинку зобов`язався виконувати весь комплекс робіт по утриманню будинку, прибудинкової території та створення необхідних умов, для мешкання в будинку, а власник квартири, як співвласник будинку приймає участь у витратах на виконання вказаних робіт. Позивач виконувала взяті на себе за умовами договору зобов`язання та вчасно сплачувала відповідачу ОСББ внески на утримання будинку та прибудинкової території, а відповідач свої обов`язки виконував неналежним чином, адже, не зважаючи на зношеність та незадовільний стан системи каналізації та водопостачання житлового будинку АДРЕСА_3 , не ремонтував та не змінював труби, через що неодноразово, починаючи з 2019 року відбувалось підтоплення квартири мешканців будинку водою та стоками. 20.03.2023 у будинку АДРЕСА_4 сталася аварія та відбулося залиття водою квартири АДРЕСА_5 , власником якої є ОСОБА_3 . При обстеженні було встановлено, що причиною протікання води на нижчі поверхи послужило те, що у задній частині раструбу каналізаційної труби, яка знаходиться у будинковій шахті стояка загального користування, що проходить через квартиру відповідача ОСОБА_2 №164, було виявлено тріщину. Йому було запропоновано надати доступ до шахти, в якій знаходиться стояк для зміни каналізаційної труби, для цього необхідно було у квартирі відповідача зняти плитку, якою була закладена каналізаційна шахта та демонтувати ванну. Проте, відповідач відмовився допускати у власну квартиру майстрів, натомість 24.03.2023 він самостійно виконував роботи з демонтажу облицювальної плитки болгаркою, якою пошкодив пластикову трубу подачі води до бойлера, внаслідок чого вода потекла під тиском на нижні поверхи та відбулося залиття квартир АДРЕСА_6 вказаного житлового будинку. Після залиття квартир позивачка з іншими власниками залитих квартир неодноразово зверталися до голови правління ОСББ з проханням направити представника для проведення обстеження для складання відповідного акту. Також, неодноразово направлялися письмові акти-претензії з вимогами негайного усунення аварійної ситуації та здійснення заміни труб водопостачання та водовідведення, проте відповідна комісія була створена лише через чотири місяці після залиття квартир, тоді і були зафіксовані причини та наслідки залиття квартир, про що був складений відповідний Акт про залиття від 15.07.2023. Не зважаючи на спричинену шкоду в результаті залиття, винна особа, тобто власник квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 від підпису акту відмовився, посилаючись на те, що в залитті квартир також є вина ОСББ, яке неналежним чином виконувало свої обов`язки по своєчасному ремонту та заміні труб водовідведення та водопостачання. За висновками комісії причиною залиття квартири є користування зношеною та незадовільною системою каналізації та водопостачання будинку та вина відповідача ОСОБА_4 , який під час виконання робіт по демонтажу облицювальної плитки на шахті стояка, де сталося протікання, болгаркою пошкодив пластикову трубу. Також, відповідно до висновку будівельно-технічного дослідження по визначенню вартості матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням квартири внаслідок залиття, проведеним ПП «Техбудексперт» № 22/08-23/БУД від 22.08.2023, вартість матеріальної шкоди, що заподіяна залиттям квартири, з урахуванням фізичного зносу матеріалів, становить 21994 грн., в яку входить вартість необхідного відновлюваного ремонту. Також, позивач вважає, що такими діями відповідачів їй було спричинено і моральну шкоду, яку вона оцінює у 5000 грн. та просить стягнути її з відповідачів. Вирішити питання добровільного відшкодування спричинених з вини відповідачів збитків не вдалося, тому позивач з даним позовом вимушена звернутися до суду.

Ухвалою судді від 03.11.2023 у справі відкрито спрощене позовне провадження, а також роз`яснено відповідачу право подати відзив на позовну заяву або пред`явити зустрічний позов до позивача у строк 15 днів з дня отримання копії ухвали судді про відкриття провадження у справі. Розгляд справи по суті вирішено проводити за правилами спрощеного позовного провадження, відповідно до ч. 5 ст. 279 ЦПК України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Позивачу направлено копію ухвали про відкриття провадження, а відповідачу копію ухвали та копію позову з додатками рекомендованими повідомленнями.

Ухвалою судді від 19.01.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Кушнеренко Т.В. про надання додаткового строку для подання відзиву у вказаній цивільній справі.

У відповідності до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справу в межах заявлених вимог на підставі представлених доказів.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

В судовому засіданні із досліджених доказів встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 . Вказана квартира розташована на 4-у поверсі вказаного житлового будинку.

Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_7 . Вказана квартира розташована на 6-у поверсі вказаного житлового будинку.

19.05.2016 у житловому будинку АДРЕСА_3 було створено ОСББ «Електрон-Умань» та загальними зборами об`єднання співвласників (протокол №1) від 19.05.2016 затверджений Статут об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Електрон-Умань».

01.10.2016 між співвласниками будинку, в тому числі ОСОБА_1 та ОСББ «Електрон-Умань» було укладено Договір про участь у витратах на утримання будинку та прибудинкової території, за умовами якого, ОСББ як власник будинку зобов`язався виконувати весь комплекс робіт по утриманню будинку, прибудинкової території та створення необхідних умов, для мешкання в будинку, а власник квартири, як співвласник будинку приймає участь у витратах на виконання вказаних робіт.

У зв`язку з неналежним виконанням відповідачем ОСББ «Електрон-Умань своїх обов`язків по утриманню будинку та прибудинкової території та допущення зношеності та незадовільного стану системи каналізації та водопостачання житлового будинку АДРЕСА_3 , не проведення вчасного ремонту та заміни труб, через що неодноразово, починаючи з 2019 року відбувалось підтоплення квартири мешканців будинку водою та стоками.

20.03.2023 у будинку АДРЕСА_4 сталася аварія та відбулося залиття водою квартири АДРЕСА_5 , власником якої є ОСОБА_3 .

В результаті неодноразових звернень власників квартир, в яких сталося залиття, була створена комісія, було проведено обстеження та зафіксовано причини та наслідки залиття квартир, про що був складений відповідний Акт про залиття від 15.07.2023.

При обстеженні за висновками комісії встановлено, що причиною залиття квартир є користування зношеною та незадовільною системою каналізації та водопостачання будинку, а також, причиною протікання води на нижчі поверхи послужило те, що у задній частині рас трубу каналізаційної труби, яка знаходиться у будинковій шахті стояка загального користування, що проходить через квартиру відповідача ОСОБА_2 №164, було виявлено тріщину. Йому було запропоновано надати доступ до шахти, в якій знаходиться стояк для зміни каналізаційної труби, для цього необхідно було у квартирі відповідача зняти плитку, якою була закладена каналізаційна шахта та демонтувати ванну. Проте, відповідач відмовився допускати у власну квартиру майстрів, натомість 24.03.2023 він самостійно виконував роботи з демонтажу облицювальної плитки болгаркою, якою пошкодив пластикову трубу подачі води до бойлера, внаслідок чого вода потекла під тиском на нижні поверхи та відбулося залиття квартир АДРЕСА_6 вказаного житлового будинку.

Не зважаючи на спричинену шкоду в результаті залиття, винна особа, тобто власник квартири АДРЕСА_2 ОСОБА_2 від підпису акту відмовився, посилаючись на те, що в залитті квартир також є вина ОСББ, яке неналежним чином виконувало свої обов`язки по своєчасному ремонту та заміні труб водовідведення та водопостачання.

Відповідно до положень ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, серед іншого, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки). Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням порушеного права, тобто, з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Згідно роз`яснень, які містяться у п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року за №6, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи.

Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: шкода; протиправна поведінка заподіювана шкоди; причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювана; вина.

В постанові Верховного Суду від 24.06.2021 у справі № 242/4773/17 міститься наступний висновок: цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, тому, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, вона с юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. Позивач не зобов`язаний доводити вину відповідача у заподіянні шкоди. Особа, якій спричинено шкоду, подає докази, що підтверджують факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір спричиненої шкоди, а також докази того, що саме відповідач її спричинив або є особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності і диспозитивності цивільного процесу, положень ЦК України щодо відшкодування шкоди, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.

За приписами ст. ст. 316, 319, 322 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Діяльність власника може бути обмежена чи припинена або власника може бути зобов`язано допустити до користування його майном інших осіб лише у випадках і в порядку, встановлених законом. Власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Так, порядок складання Акту про залиття, аварії квартир регулюється Правилами утримання житлових будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Держжитлокомунгоспу України 17.05.2005 №76, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 серпня 2005 р. за №927/11207.

Відповідно п. 2.3.6 зазначених Правил, у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт.

Відповідно до ст.385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та відповідно до закону та статуту.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих і нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку». Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обгрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання відповідно до цього Закону та статуту зобов`язане забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам.

Отже, законодавець визначає ОСББ як юридичну особу приватного права (створену в добровільному порядку шляхом її заснування власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку на підставі домовленості між собою), створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Об`єднання забезпечує утримання та експлуатацію багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку. Для забезпечення утримання та експлуатації багатоквартирного будинку, користування спільним майном у такому будинку, включаючи поточний ремонт, утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, водопостачання та водовідведення теплопостачання і опалення, вивезення побутових відходів, надання інших послуг, в тому числі об`єднання за рішенням загальних зборів має право: задовольняти зазначені потреби самостійно шляхом самозабезпечення; визначати управителя, виконавців окремих житлово-комунальних послуг.

Відповідно до Акту про залиття від 15.07.2023, причиною залиття квартири АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 , є користування зношеною та незадовільною системою каналізації та водопостачання будинку, а також, причиною протікання води на нижчі поверхи послужило те, що у задній частині раструбу каналізаційної труби, яка знаходиться у будинковій шахті стояка загального користування, що проходить через квартиру відповідача ОСОБА_2 №164, було виявлено тріщину. Йому було запропоновано надати доступ до шахти, в якій знаходиться стояк для зміни каналізаційної труби, для цього необхідно було у квартирі відповідача зняти плитку, якою була закладена каналізаційна шахта та демонтувати ванну. Проте, відповідач відмовився допускати у власну квартиру майстрів, натомість 24.03.2023 він самостійно виконував роботи з демонтажу облицювальної плитки болгаркою, якою пошкодив пластикову трубу подачі води до бойлера, внаслідок чого вода потекла під тиском на нижні поверхи та відбулося залиття квартир АДРЕСА_6 вказаного житлового будинку.

Аналізуючи зазначені нормативно-правові акти суд дійшов висновку, що в обов`язки ОСББ «Електрон-Умань» входять забезпечення належного технічного стану будинку, зокрема і його каналізаційної системи, водопостачання та водовідведення, тому ОСББ «Електрон-Умань» повинно також нести відповідальність за спричинену шкоду солідарно із відповідачем ОСОБА_2 , вина якого є безпосередньою, через його необережні дії.

Відповідно до висновку будівельно-технічного дослідження по визначенню вартості матеріальної шкоди, спричиненої пошкодженням квартири внаслідок залиття, проведеним ПП «Техбудексперт» № 22/08-23/БУД від 22.08.2023, вартість матеріальної шкоди, що заподіяна позивачу ОСОБА_1 залиттям квартири, з урахуванням фізичного зносу матеріалів, становить 21994 грн., в яку входить вартість необхідного відновлюваного ремонту.

Відповідачами не спростований розмір майнової шкоди.

Відповідно до статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

В даному випадку, слід зазначити, що відповідачами не доведено відповідно до ст.ст. 81, 77-80 ЦПК України, що залиття квартири позивача відбулось не з їх вини, а обов`язком Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Електрон-Умань» є, зокрема, забезпечення належного технічного стану будинку, зокрема і його каналізаційних систем.

Крім того, позивач зазначає, що такими діями відповідачів їй спричинено і моральну шкоду, яку вона оцінює у 5000 грн., яку просить стягнути з відповідачів солідарно.

Як вбачається з матеріалів справи моральна шкода, завдана позивачу полягає у душевних стражданнях, яких вона зазнала у зв`язку із пошкодженням належного їй майна, а тому підлягає відшкодуванню.

За змістом статті 23 ЦК України моральна шкода полягає у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування.

Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Отже, під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб, про що було роз`яснено в п.3 постанови Пленуму Верховного суду України №4 від 31.03.1995р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди».

Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Слід звернути увагу, що моральна шкода має бути обов`язково підтверджена належними та допустимими доказами заподіяння моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру.

При оцінці обґрунтованості вимог у справах про відшкодування моральної шкоди необхідно керуватися принципом розумності, тобто виходити з об`єктивно передбачуваних за обставин конкретної справи втілень моральної шкоди. Відповідно, як основний доказ заподіяння моральної шкоди, слід розглядати достатньо переконливі з погляду розумності пояснення потерпілої сторони щодо характеру завданих їй немайнових втрат.

Надаючи оцінку вимогам про відшкодування моральної шкоди суд враховує, що пошкодження майна завжди породжує негативні емоції у людини і можуть свідчить про заподіяння їй моральної шкоди, навіть якщо вони не потягли вагомих наслідків у вигляді погіршення здоров`я.

Разом з тим, рівень моральних страждань визначається не видом правопорушення і не складністю цього правопорушення, а змістом моральних страждань потерпілого внаслідок заподіяння йому шкоди та значенням наслідків цього правопорушення для його особистості, що і зумовлює розмір суми компенсації моральної шкоди.

З урахуванням вище викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення з відповідачів на користь позивача моральної шкоди у розмірі по 1000 грн. з кожного відповідача.

Крім того, позивач просить стягнути понесені нею витрати на правничу допомогу в розмірі 500 грн.

Відповідно до ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 137 ЦПК України, за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 3 ст. 137 ЦПК України).

Позивачем долучено лише Акт №1 приймання-передачі наданих послуг відповідно до Договору про надання правової допомоги від 15.09.2023 та Квитанцію про оплату послуг в розмірі 500 грн., проте, не долучено ордера адвоката та укладеного з ним Договору про надання правничої допомоги, тому вказані витрати не підлягають до стягнення з відповідачів.

Таким чином, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач у позовній заяві, як на підстави для задоволення позову, знайшли своє підтвердження у судовому засіданні, тому позовні вимоги підлягають до часткового задоволення.

Отже, виходячи з вищевикладеного, суд вважає за необхідне стягнути з відповідачів на користь позивач матеріальну та моральну шкоду, завдану залиттям квартири, витрати за висновок експерта по оцінці збитків та витрати на сплату судового збору за позовні вимоги майнового та немайнового характеру (пропорційно задоволених вимог).

На підстав викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10-13,76,77,81,133,137,258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 23,316,319,322,385,1116,1167 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , матеріальну шкоду в розмірі 10997 (десять тисяч дев`ятсот дев`яносто сім) грн.; моральну шкоду в розмірі 1000 (одна тисяча) грн.; витрати на проведення експертизи в розмірі 1250 (одна тисяча двісті п`ятдесят) грн. 00 коп. та витрати на сплату судового збору в розмірі 986 (дев`ятсот вісімдесят шість) грн. 30 коп.

Стягнути з ОСББ «Електрон-Умань» () на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІПН НОМЕР_2 , матеріальну шкоду в розмірі 10997 (десять тисяч дев`ятсот дев`яносто сім) грн.; моральну шкоду в розмірі 1000 (одна тисяча) грн.; витрати на проведення експертизи в розмірі 1250 (одна тисяча двісті п`ятдесят) грн. 00 коп. та витрати на сплату судового збору в розмірі 986 (дев`ятсот вісімдесят шість) грн. 30 коп.

Копію рішення направити сторонам.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.Л. Гудзенко