печерський районний суд міста києва
Провадження № 2-з-29/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2024 року

Печерський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Головко Ю. Г.,

за участю секретаря судового засідання Матвійчука В. П.,

представника позивача Рвача О. В. ,

представника відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання відповідача ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову, ВСТАНОВИВ:

У провадженні Печерського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом Державної інноваційної фінансово-кредитної установи, в інтересах якої діє ОСОБА_4 , до ОСОБА_3 про відшкодування шкоди в порядку регресу.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.10.2023 провадження у справі відкрито, справу вирішено розглядати в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 30.10.2023 заяву Державної інноваційної фінансово-кредитної установи до ОСОБА_3 про стягнення шкоди - задоволено частково, накладено арешт на транспортний засіб марки Infiniti, модель QX60, 2014 року випуску, дата державної реєстрації 14.05.2020, об`єм (потужність) двигуна, 3498 см3, що на праві власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

22.01.2024 заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва позов задоволено частково, стягнуто з ОСОБА_3 на користь Державної інноваційної фінансово-кредитної установи майнову шкоду в порядку регресу в розмірі 269 414 (двісті шістдесят дев`ять тисяч чотириста чотирнадцять) гривень 05 копійок. Стягнуто з ОСОБА_3 на користь Державної інноваційної фінансово-кредитної установи судовий збір в сумі 4450 гривень 15 копійки.

23.01.2024 на електронну адресу Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову вжитих ухвалою суду від 30.10.2023.

У судовому засіданні представник відповідача клопотання про скасування заходів забезпечення позову підтримав. Зазначив, що станом на 30.10.2023 транспортний засіб марки Infiniti, модель QX60, 2014 року випуску, об`єм (потужність) двигуна, 3498 см3, не належить ОСОБА_3 , а зареєстрований з 09.08.2023 за ОСОБА_5 .

У судовому засіданні представник позивача проти задоволення клопотання заперечував, просив повернути відповідачу, з підстав не належного оформлення адже документ не містить обов`язкового реквізиту, а саме, не підписаний електронним підписом автора або підписом.

Суд, дослідивши матеріали клопотання про скасування заходів забезпечення позову прийшов висновку про повернення клопотання відповідачу виходячи із наступного.

Частинами 1, 2 ст. 6, ч.1 ст.7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" передбачено, що для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа. Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, в тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Відповідно до п. 12, 32 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про електронні довірчі послуги" електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис; підписувач - фізична особа, яка створює електронний підпис.

За визначеннями, наведеними у Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, яке затверджено рішенням Ради суддів України від 02.04.2015 № 25, оригінал електронного документа суду - електронний примірник документа суду з обов`язковими реквізитами, в тому числі з електронним цифровим підписом (далі - ЕЦП) автора, що не підлягає редагуванню.

Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Тобто, щоб мати статус оригіналу документа офіційного характеру, подана особою заява чи клопотання через електронну пошту повинна бути скріплена електронним цифровим підписом.

Так, клопотання про скасування заходів забезпечення позову надіслано з електронної пошти " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", не скріплене електронним цифровим підписом ОСОБА_3 чи його представника, що позбавляє можливості ідентифікувати особу відправника.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття заяви до розгляду суд, передусім, виходить з того, що відповідно до ч.2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Із клопотання про скасування заходів забезпечення позову вбачається, що воно надіслане електронною поштою та не містить електронного цифрового підпису, при цьому письмової заяви особисто від відповідача чи його представника не надходило.

З урахуванням того, що клопотання про скасування заходів забезпечення позову не підписане електронним цифровим підписом відповідача, відсутні підстави вважати, що такий документ оформлений відповідно до вимог чинного законодавства, відтак підлягає поверненню без розгляду на підставі ч.4 ст. 183 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.183, 260, 354- 355 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю. Г. Головко