Миколаївський апеляційний суд
Справа №468/2117/23
Провадження № 22-ц/812/261/24
У Х В А Л А

24 січня 2024 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Яворської Ж.М., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Ткаченком Ігорем Борисовичем на ухвалу Баштанського районного суду Миколаївської області від 03 листопада 2023 року, постановлену за скаргою ОСОБА_1 на бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу Одеської області Носенка Сергія Борисовича

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Баштанського районного суду Миколаївської області від 03 листопада 2023 року скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність приватного виконавця Носенка С.Б. залишено без розгляду.

Не погоджуючись із такою ухвалою суду першої інстанції ОСОБА_1 , діючи через адвоката Ткаченка І.Б. подав на неї апеляційну скаргу, одночасно звернувшись із заявою про поновлення пропущеного процесуального строку на подання апеляційної скарги.

Ухвалою Миколаївського апеляційного суду від 15 січня 2024 року витребувано матеріали цивільної справи №468/2117/23 із суду першої інстанції, які до суду апеляційної інстанції надійшли 19 січня 2024 року.

Статтею 354 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

За приписами ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених ЦПК України.

В силу ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли ЦПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 03 листопада 2023 року Баштанським районним судом Миколаївської області постановлено оскаржувану ухвалу.

Згідно розписки наявної в матеріалах справи (а.с.55), копію ухвали суду від 03 листопада 2023 року отримано 28 листопада 2023 року представником ОСОБА_1 адвокатом Матвієнко В.В. Відповідно до ч. 7 ст. 272 ЦПК України якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що її вручено й особі, яку він представляє.

Відповідно до ст.59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Повноваження адвоката Матвієнко В.В. на представництво інтересів ОСОБА_1 в Баштанському районному суді Миколаївської області підтверджено ордером на надання правничої (правової) допомоги від 26 вересня 2023 року серія ВЕ №1097564 (а.с.41).

ОСОБА_1 самостійно здійснив вибір адвоката для отримання належної правової допомоги у даній справі.

Отже, вручення 28 листопада 2023 року адвокату Матвієнко В.В. копії оскаржуваної ухвали суду від 03 листопада 2023 року відповідно до положень ч.7 ст.272 ЦПК України вважається, що її вручено й особі, яку він представляє, а саме ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , діючи через адвоката Ткаченка І.Б. подав 12 січня 2024 року, тобто після закінчення строку, протягом якого мав право на апеляційне оскарження ухвали суду.

Як на підставу для поновлення строку, особа, яка подала апеляційну скаргу посилається на введення на території України введено воєнний стан

Відповідно до рекомендацій Ради суддів України щодо роботи суддів в умовах воєнного стану від 03 березня 2022 року, суддям необхідно виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів залишення їх без руху, встановлення різного роду строків та можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.

Запровадження воєнного стану може бути підставою, яка відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України повинна враховуватись при вирішенні питання про поновлення процесуального строку, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такими обставинами.

Вважає, що пропущений ним строк на подання скарги саме і знаходиться такому прямому причинному зв`язку. Адже повітряні тривоги та часті вибухи дуже негативно впливають на емоційний і психологічний стан, що в свою чергу не дає змоги нормально оцінювати ситуацію. Війна в Україні є обставиною непереборної сили.

Посилається на те, що стан війни в Україні створює об`єктивні перешкоди для реалізації гарантованих Конституцією та іншим Законодавством прав на судовий захист.

Проте, в умовах воєнного або надзвичайного стану Конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені.

Перевіривши доводи заяви, суд приходить до наступних висновків.

Згідно зі статтею 1 ЗУ від 12 травня 2015 року № 389-VІІІ «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому законами України строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VІІІвстановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

У період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність (частина перша статті 10 Закону № 389-VIII).

Також слід звернути увагу особи, яка подає апеляційну скаргу на те, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Посилання представника ОСОБА_1 адвоката Ткаченка І.Б. на введення воєнного стану на території України, повітряні тривого та часті вибухи, як на підставу пропуску строків на подання апеляційної скарги на рішення суду, не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги без зазначення конкретних обставин, які унеможливили своєчасне звернення до суду з апеляційною скаргою, та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави…» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Факт введення в Україні воєнного стану з 24 лютого 2022 року та його продовження є загальновідомим, проте, сам по собі не є підставою для поновлення пропущеного строку, встановленого законом для вчинення процесуальної дії.

При цьому, з часу введення в Україні воєнного стану робота Миколаївського апеляційного суду не припинялася.

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку. Сама лише вказівка на введення воєнного стану не є належним мотивуванням висновку про поновлення строку і є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Питання поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, адже такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану і унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Зазначене узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 10.11.2022 року у справі № 990/115/22.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Отже, поновлення пропущеного процесуального строку здійснюється судом, якщо такий пропуск чи неможливість вчинення відповідної процесуальної дії зумовлена саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з воєнним станом. Для поновлення строку недостатньо лише посилання на наявність таких обмежень. Необхідним є наведення конкретних обставин та надання скаржником відповідних доказів на підтвердження їх існування, а також доведення їх впливу на своєчасність реалізації своїх прав.

За такого, вказані скаржником в заяві причини пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду не можна визнати поважними.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Перетяка та Шереметьев проти України" від 21 грудня 2010 року).

У справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Креуз проти Польщі" Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини

Згідно з ч. 3,4 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху, також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За приписами ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до п.3 ч.2 та п.2 ч.4 ст.356 ЦПК України в апеляційній скарзі зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище ім`я та по-батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу

Однак, всупереч вищевказаним вимогам в апеляційній скарзі не зазначено інших учасників справи та відповідно не зазначено її місцезнаходження та місце проживання.

Змістом ч.7 ст.43 ЦПК України встановлено, що у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи.

Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення.

ОСОБА_1 наведені вище норми процесуального закону не виконано, відсутні докази направлення копії апеляційної скарги з додатками іншим учасникам справи.

А тому, особі, яка подала апеляційну скаргу необхідно подати до Миколаївського апеляційного суду апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням усіх учасників справи та відповідно вказати їх місцезнаходження та місце проживання, яка повинна відповідати вимогам ч.2 ст.356 ЦПК України та надати докази направлення іншим сторонам копій апеляційної скарги та доданих до неї документів листом з описом вкладення (засобами поштового зв`язку чи у електронному вигляді з використанням офіційних електронних адрес учасників справи).

Також, відповідно до вимог п.3 ч.4 ст. 356 ЦПК України, до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон), який набрав чинності з 01 листопада 2011 року, із змінами та доповненнями станом на час подачі апеляційної скарги, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, пунктом 1.9. ч. 2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір» закріплено, що за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За такого, ОСОБА_1 необхідно сплатити 605,60 грн (3028х0,2) судового збору та надати Миколаївському апеляційному суду докази на підтвердження сплати вказаної суми.

Зважаючи на викладене та відповідно до ст.357 ЦПК України, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши ОСОБА_1 строк для усунення вказаних в цій ухвалі недоліків.

Керуючись статтями 185, 357 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Наведенні представником ОСОБА_1 причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Баштанського районного суду Миколаївської області від 03 листопада 2023 року визнати неповажними.

Апеляційну скаргу скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Ткаченком Ігорем Борисовичем на ухвалу Баштанського районного суду Миколаївської області від 03 листопада 2023 року залишити без руху.

Надати особі, яка подала апеляційну скаргу строк, який не може перевищувати десяти днів з моменту отримання нею копії даної ухвали для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків, а саме надати:

заяву про поновлення пропущеного процесуального строку із зазначенням інших поважних причин такого пропуску та надати докази на підтвердження таких;

апеляційну скаргу в новій редакції із зазначенням усіх учасників справи та відповідно вказати їх місцезнаходження та місце проживання, яка повинна відповідати вимогам ч.2 ст.356 ЦПК України та надати докази направлення іншим сторонам копій апеляційної скарги та доданих до неї документів листом з описом вкладення (засобами поштового зв`язку чи у електронному вигляді з використанням офіційних електронних адрес учасників справи);

сплатити 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. судового збору на зазначений нижче рахунок та надати докази на підтвердження сплати вказаної суми.

Реквізити рахунку для сплати судового збору:

Отримувач коштів: Миколаїв. ГУК/тг м. Миколаїв/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37992030

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA0014478

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Миколаївський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа) Роз`яснити, що у випадку не виконання у встановлений строк цієї ухвали будуть застосовані наслідки передбачені ЦПК України.

Роз`яснити, що у випадку не виконання у встановлений строк цієї ухвали будуть застосовані наслідки передбачені ЦПК України.

Інформацію щодо справи можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України за веб-адресою сторінки Миколаївського апеляційного суду: https:// mka.court.gov.ua.

Суддя Миколаївського

апеляційного суду Ж.М. Яворська