справа № 2-2551/11
провадження № 22-ц/824/8162/2024
головуючий у суді І інстанції Ул`яновська О.В.
УХВАЛА

22 лютого 2024 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Писана Т.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року у справі за скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Маляр Ян Анатолійович на дії приватного виконавця,

В С Т А Н О В И Л А:

ухвалою Святошинського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року скаргу представника скаржника Діденка Івана Васильовича поданою в інтересах Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», заінтересовані особи: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , приватний виконавець виконавчого округу м. Києва Маляр Ян Анатолійович на дії приватного виконавця залишено без розгляду.

Не погоджуючись із указаною ухвалою 13 лютого 2024 року представник Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» - Діденко Іван Васильович звернувся до суду із апеляційною скаргою.

Згідно з вимогами статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення, а на ухвалу суду - протягом 15 днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвалу Святошинського районного суду міста Києва було постановлено 15 січня 2024 року. Повний текст ухвали було виготовлено 19 січня 2024 року.

Таким чином, останній строк оскарження ухвали припадає на 3 лютого 2024 року, що є вихідним днем (субота), таким чином останнім днем слід вважати 5 лютого 2024 року.

У наведеній апеляційній скарзі представник Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» - Діденко Іван Васильович, порушує питання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду та наводить обгрунтування, а саме, що з інформації яка наявна з ЄДРСР, ухвала оприлюднена 23 січня 2024 року, але навіть з даної інформації та враховуючи роботу та обновлення даних даного сайту слід вийти з того, що доступ до оскаржуваної ухвали відбувся не раніше ніж 24 січня 2024 року. Скаржником та представником скаржника оскаржувану ухвалу не було отримано як в паперовому вигляді так і в кабінеті Електронного суду. З оскаржуваної ухвалою представник апелянта ознайомився на сайті ЄДРСР 2 лютого 2024 року.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, згідно з якою кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Також необхідно зазначити, що судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує про те, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки («Каракуця проти України», 18986/06 від 16.02.2017, «Смірнова проти України», 36655/02 від 08.11.2005).

Наведені у клопотанні про поновлення строку причини пропуску такого строку не можна визнати поважними, оскільки як убачається з матеріалів справи, стороні апелянта було направлено оскаржувану ухвалу засобами електронного зв`язку, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (т. 2, а.с. 143).

Згідно ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту апеляційної скарги убачається, що апелянт у додатках до апеляційної скарги вказує: докази сплати судового збору, однак зі змісту акту Київського апеляційного суду від 13 лютого 2024 року убачається, що на підсистему «Електронний суд» від Діденка Івана Васильовича надійшов лист, а саме апеляційна скарга, відповідно до змісту документу направляється доказ сплати судового збору, однак даний додаток відсутній.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на ухвалу суду юридичною особою, справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на дату подання апеляційної скарги становить 3 028 грн.

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами:

отримувач коштів ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101;

Код за ;

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП);

МФО банку 899998;

Рахунок отримувача UA0026010;

Код класифікації доходів бюджету 22030101.

Документи, що підтверджують сплату суми судового збору подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Тому, апеляційну скаргу слід залишити без руху та запропонувати скаржнику навести інші поважні причини для поновлення строку, а також докази сплати судового збору.

Відповідно до вимог частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

За наведених обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на ухвалу Святошинського районного суду міста Києва від 15 січня 2024 року залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі не усунення у встановлений термін недоліків апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя Т.О. Писана