Справа № 296/2467/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"21" березня 2024 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Шкиря В.М., розглянувши матеріали позовної заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Довгань Катерини Олегівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

20.03.2024 представника позивача адвокат Довгань Катерина Олегівна звернулась до суду в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 20.03.2024, справа передана на розгляд судді Шкирі В.М.

Відповідно до ч. 1 ст. 184 ЦПК України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви до суду.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 175, 177 ЦПК України.

Разом з тим, вивчення позовної заяви дає підстави для висновку, що така подана з порушенням вимог ст. 177 ЦПК України.

Так, частиною 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, представник позивача - адвокат довгань К.О. у позовній просить звільнити позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору, оскільки він з 27.11.2023 являється добровольцем у Глибочицькій територіальній громаді Житомирської області, а саме здійснює функцію по захисту неба (ПВО).

До позовної заяви додано копію посвідчення добровольця територіальної оборони добровольчого формування № НОМЕР_1 «Клітчня-Кордон» Глибочицької територіальної громади серія ЖР №01410 від 27.11.2023 року.

Разом з тим суд враховує наступне.

Пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України від 22 жовтня 1993 року № 3551-XII «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». У статті 22 цього ж Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону. Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з позовними вимогами, подібними до тих, з якими відповідач звернувся у цій справі.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 жовтня 2019 року у справі №9901/311/19 (провадження № 11-795заі19), від 12 лютого 2020 року у справі №545/1149/17 (провадження № 14-730цс19) та неодноразово застосована Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду, зокрема в ухвалах від 11 листопада 2019 року в справі № 760/17314/17, від 21 листопада 2019 року в справі № 461/7915/16-ц, від 12 грудня 2019 року в справі № 522/12770/17, від 19 грудня 2019 року в справі № 760/17314/17 та інших.

Виходячи з телеологічного (цільового), логічного й системного тлумачення положень статей 402-403 ЦПК України, статей 13, 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», якими визначені процесуальні механізми забезпечення єдності судової практики, за наявності протилежних правових висновків суду касаційної інстанції слід виходити з того, що висновки, які містяться у постанові Великої Палати Верховного Суду мають перевагу над висновками колегії суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, у тому числі які містяться в постанові від 27 червня 2018 року у справі № 572/2088/17 (провадження № 61-12842св18).

Отже, під час вирішення питання про звільнення від сплати судового збору на підставі вимог закону суди мають враховувати правову позицію саме Великої Палати Верховного Суду в силу вимог частини четвертої статті 263 ЦПК України.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. Наведене відповідає положенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливими для всіх учасників процесу.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

У рішенні у справі «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , будучи позивачем у справі, звернувся з позовними вимогами, що у свою чергу не стосуються його соціальних прав і гарантій як добровольця територіальної громади.

Враховуючи наведене, підстави для звільнення позивача від сплати судового збору за подання даного позову відсутні, а тому останньому необхідно сплатити судовий збір у встановленому порядку і розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що розмір прожиткового мінімуму на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2024 року становить 3028,00 грн.

Відповідно до ч. 2 п.1 п.п. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру яка подана фізичною особою, судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а саме 1211.20 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру, що становить 1211,20 грн. за реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Жит.обл/Корольов. р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37976485

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0006832

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Корольовський районний суд м. Житомира (назва суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Приклад заповнення графи "Призначення платежу": *;101; НОМЕР_2 ;Судовий збір, за позовом ОСОБА_3 , Корольовський районний суд м. Житомира.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. п.1 ч.1 ст.185, 258-261 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Довгань Катерини Олегівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Повний текст судового рішення складено та підписано 21.03.2024

Суддя В. М. Шкиря