Провадження 2-зз/201/26/24
УХВАЛА

Іменем України

12 квітня 2024 року м. Дніпро

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого - судді Покопцевої Д.О.,

при секретарі Ковтун К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 08 березня 2024 року надійшла заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 05 вересня 2016 року, з посиланнями на те, що заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 07 грудня 2016 року, позовні вимоги ОСОБА_2 було задоволено. Враховуючи той факт, що квартира АДРЕСА_1 ніколи ОСОБА_1 не належала, а належить громадянці ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, ВМА №048181 реєстр 14680, 03.10.2008, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М., яка не є відповідачем у цій справі, заявник вважає, що застосування вищевказаних заходів забезпечення помилкове.

Сторони у судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

29.03.2024р. до суду надійшла заява адвоката Перепелиці В.М. про розгляд справи за його відсутності та за відсутності відповідача, вимоги заяви підтримав.

Згідно із ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 05 вересня 2016 року було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Докази, що зазначена квартира належить ОСОБА_1 , в матеріалах справи відсутні.

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 07 грудня 2016 року, позовні вимоги ОСОБА_2 було задоволено. Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 ) суму боргу у розмірі 273 350 (двісті сімдесят три тисячі триста п`ятдесят) грн. 00 коп. та судові витрати у розмірі 3009 (три тисячі дев`ять) грн. 10 коп.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_3 з 03 жовтня 2008 року, на підставі договору купівлі-продажу.

Суд вправі скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка знаходиться в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі.

Відповідно до ч. 7 ст. 158 ЦПК України у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

З огляду на те, що судом встановлено, що арешт накладений на майно особи, яка не є стороною у справі, суд приходить до висновку, що подана заява про скасування заходів забезпечення позову є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись 158, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу задовольнити.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 05 вересня 2016 року, якою було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_1 , скасувати.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Д.О. Покопцева