РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.04.2024 Володимир-Волинський міський суд Волинської області під головуванням судді Пустовойт Т. В., за участю секретаря судового засідання Мазій І.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Володимирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

У С Т А Н О В И Л А:

У лютому 2024 ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Володимирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому просить визначити додатковий строк у 2 місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на пропуск строку з поважних причин, оскільки спадщину прийняла автоматично і звернутись до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину за заповітом може у будь який час.

Крім того, з початку повномасштабного вторгнення в Україну, КабМіном України було запроваджено правило зупинення на весь час дії стану перебігу шестимісячного строку для прийняття спадщини, про що їй стало відомо із засобів масової інформації.

Позивачка в підготовче судове засідання на розгляд справи не з`явилась, подала до суду письмову заяву про можливість слухання справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити.

Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, подав до суду письмову заяву, згідно якої позовні вимоги визнав у повному обсязі, не заперечив щодо їх задоволення, просив суд слухати справу у його відсутності.

У зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи та проведенням розгляду справи за їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, дійшов висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Згідно ч. 4 ст. 200 ЦПК України ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі визнання позову проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу. У відповідності до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як вбачається з заповіту, посвідченого державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори Волинської області Билень Н.П. від 16.10.2018 року, ОСОБА_3 , все належне їй на день смерті майно, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, в тому числі: все те що вона успадкувала за законом чи за заповітом заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_3 .

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина за заповітом на належне їй майно, яке складається із житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами та земельної ділянки для обслуговування житлового будинку та господарських споруд, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачка ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є дочкою померлої ОСОБА_3 , свідоцтва про народження НОМЕР_2 від 02.06.1958.

09.08.1980 року позивачка уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище на ОСОБА_6 , свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 24.03.2005 року

Згідно копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.01. 2001 року серії НОМЕР_4 , посвідченого державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори, Бобак Ж.С., ОСОБА_3 належить на праві приватної власності житловий будинок з надвірними будівлями, розташований за адресою АДРЕСА_1 . Цей будинок був переданий у безстрокове користування на підставі договору про надання земельної ділянки для будівництва житлового будинку, що було посвідчено Володимир-Волинською державною нотаріальною конторою 14 березня 1963 року з реєстром №663 і зареєстрованого у Волинському обласному бюро технічної інвентаризації 07 лютого 1986 року за №2423, який вона успадкувала, після смерті свого чоловіка ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

За Державним актом на право власності на земельну ділянку, ОСОБА_3 є власницею земельної ділянки площею 0.0537 га, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Ця власність була набута на підставі рішення виконкому Володимир-Волинської міської ради № 350 від 18 грудня 1997 року, свідоцтва про право на спадщину № 3-67 від 12 січня 2001 року та рішення міської ради № 38/21 від 17 грудня 2009 року. Призначення земельної ділянки - для обслуговування житлового будинку та господарських споруд.

З письмових пояснень позивачки вбачається, що вона не змогла своєчасно прийняти спадщину після смерті ОСОБА_3 через введення Кабінетом Міністрів України правила зупинення шестимісячного строку на час дії воєнного стану. Вона дізналася про це із засобів масової інформації. Також, позивачка вважала, що не пропустила строк прийняття спадщини, оскільки мати залишила заповіт, і вона впевнено вважала, що спадщина була прийнята автоматично, і може звернутися до нотаріуса за видачею свідоцтва про право на спадщину у будь-який момент.

Стосовно вимог про визнання пропуску строку для прийняття спадщини з поважної причини та його поновлення суд виходить з наступного.

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, не встановлено вимоги до держав засновувати апеляційні або касаційні суди. Там, де такі суди існують, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (пункт 25 рішення у справі «Делькур проти Бельгії» від 17 січня 1970 року та пункт 65 рішення у справі «Гофман проти Німеччини» від 11 жовтня 2001 року).

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Тобто Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на справедливий суд включає в себе принцип доступу до суду, ефективність якого обумовлюється тим, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду за вирішенням певного питання, і що держава не повинна чинити правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

З огляду на вказані фундаментальні права і гарантії, серед яких основоположним є право приватної власності, які гарантуються кожній особі як основним законом України так і міжнародним нормативним актом, суд зобов`язаний належним чином перевіряти докази, що надані позивачем в обґрунтування його права власності, та сприяти захисту такого права.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст.1220,1222,1270 ЦК України).

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Позивачка зазначає, що дійсно не звернулась до нотаріальної контори у встановлений законом строк із заявою про прийняття спадщини, оскільки знаходилась за межами України.

Отже, суд, оцінюючи причини неприйняття спадщини позивачкою у встановлений законом строк, повинен врахувати також й принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Враховуючи наведені норми, суд повинен враховувати принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому, з урахуванням встановлених обставин по справі, поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини є доведеною та обґрунтованою, внаслідок чого позов підлягає задоволенню та наданню позивачці додаткового строку в два місяці.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4,12,81,89,234,256,263-265 ЦПК України, ст.ст.392,1220,1222,1269,1270,1272 ЦК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Володимирської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк в 2 (два) місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Тетяна ПУСТОВОЙТ