Справа № 201/3036/24
Провадження № 2/201/2047/2024
У Х В А Л А

про відмову у звільненні, відстроченні/розстроченні сплати

судового збору та залишення позовної заяви без руху

14 березня 2024р. суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська - Ткаченко Н.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/3 частину квартири та визнання права власності на 2/3 частини квартири в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И Л А:

13.03.2024р. в системі «Електронний суд» до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/3 частину квартири та визнання права власності на 2/3 частини квартири в порядку спадкування (позовна заява підписана представником позивачки адвокатом Войновою Н.В.).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючою у справі визначена суддя Ткаченко Н.В.

Одночасно із позовною заявою до суду надійшло клопотання позивачки про звільнення її від сплати судового збору з огляду на те, що вона перебуває у скрутному матеріальному становищі, після початку військової агресії виїхала з м. Маріуполя Донецької області до м. Києва, де вимушена орендувати житло, а тому сплата судового збору у встановленому законодавством розмірі на теперішній час є неможливою.

Ознайомившись із клопотанням про звільнення позивачки від сплати судового збору за подачу позовної заяви, вважаю необхідним відмовити в його задоволенні з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити або звільнити від сплати судового збору.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Частиною 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

В пункті 29 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» з посиланням на ст. 8 Закону України «Про судовий збір» зазначено, що єдиною підставою для відстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану фізичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

На підтвердження майнового стану позивачкою ( її представником) не подано до суду жодних доказів (довідки з податкового органу про розмір доходів за 2023 рік, довідки з банку (банків) про наявність/відсутність коштів на рахунках, в тому числі депозитних, копії трудової книжки, тощо), а тому суд вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання про звільнення позивачки від сплати судового збору або відстрочення/розстрочення сплати судового збору.

При цьому також враховано, що заявляючи вимоги майнового характеру, представник позивачки не зазначає вартість нерухомого майна, на яке позивачка просить визнати право власності, а тому суд позбавлений можливості встановити співмірність між судовим збором, який позивачці слід сплатити за подачу позовної заяви та доходами позивачки, які свідчать про можливість/неможливість звільнення її від сплати судового збору або відстрочення/розстрочення судового збору.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, на підставі ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, вважаю необхідним залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до положень п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Даним положенням позовна заява не відповідає, а тому пропоную позивачці (її представнику) зазначити про наявність або відсутність електронного кабінету сторін у справі.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, яка відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України визначається дійною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до п. а ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22.12.1995р. «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору.

Звертаючи до суду із позовною заявою майнового характеру, представник позивачки зазначає, що позов не містить вимог майнового характеру, що не відповідає положенням ст. 176 ЦПК України, а тому позивачці (її представнику) слід зазначити ціну позову, виходячи з дійсної вартості нерухомого майна (за наявності такої інформації), а у разі неможливості встановити на момент подачі позову вартість нерухомого майна, позивачка (її представник) відповідно до положень ч. 2 ст. 176 ЦПК України не позбавлені можливості заявити клопотання про попереднє визначення судом судового збору з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При цьому, позивачка не позбавлена права повторно заявити клопотання про звільнення від сплати судового збору (відстрочення/розстрочення) за умови подання доказів на підтвердження її майнового стану.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачка, в тому числі просить визнати право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька та матері, посилаючись на те, що її сестра ОСОБА_3 , не подавала заяву про прийняття спадщини та не проживала на момент смерті зі спадкодавцями.

В листі ВССУ від 16.05.2013р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судам роз`яснено, що за відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, пропоную позивачці (її представнику) вирішити питання про залучення до участі у справі територіальної громади в особі органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Приймаючи до уваги вищевикладене, керуючись ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, вважаю необхідним залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/3 частину квартири та визнання права власності на 2/3 частини квартири в порядку спадкування, надавши позивачці (її представнику) строк для усунення недоліків - 10 (десять) днів з дня вручення копії даної ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 8 Закону України Про судовий збір», Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», ст.ст. 133, 136, 175, 177, 185, 353 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И Л А:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, відстрочення/розстрочення судового збору за подачу заяви позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/3 частину квартири та визнання права власності на 2/3 частини квартири в порядку спадкування відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності на 1/3 частину квартири та визнання права власності на 2/3 частини квартири в порядку спадкування - залишити без руху, і запропонувати позивачці ( її представнику) усунути недоліки протягом 10 (десяти) днів з дня вручення копії даної ухвали.

У випадку невиконання ухвали суду в зазначений термін, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачці ( її представнику).

Суддя : Ткаченко Н.В.