печерський районний суд міста києва
Справа № 758/8202/22-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва Підпалий В.В., перевіривши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконним рішеннями та діями органів досудового розслідування та прокуратури, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до Подільського районного суду м. Києва з позовом до Офісу Генерального прокурора, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконним рішеннями та діями органів досудового розслідування та прокуратури.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 23.09.2022 року за правилами загального позовного провадження відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 01.05.2023 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 передано за підсудністю до Печерського районного суду м. Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.07.2023 року головуючим суддею визначено суддю Підпалого В.В.

Ухвалою судді Печерського районного суду м. Києва від 13.07.2023 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

23 січня 2024 року від представника позивача - адвоката Іванової Т.Б. надійшло заява про усунення недоліків.

Дослідивши матеріали справи суддя дійшов наступних висновків.

Повноваження судді з вибору справ, які належать до категорії «малозначних», окрім видів, що чітко встановлені законодавством, вважаються дискреційними та базуються на суддівському розсуді. Поняття дискреційних повноважень закріплене у Рекомендації Комітету міністрів Ради Європи №R(80)2, яка прийнята Комітетом міністрів 11 березня 1980 року, відповідно до якої дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною, тому не можна допустити, щоб використання дискреційних повноважень при застосуванні цих норм призводило до порушення законних прав та інтересів осіб, які звернулися до суду.

Вирішуючи питання, чи належить справа до категорії малозначних, суд у кожному конкретному випадку, на підставі досліджених обставин, має оцінити наявність критеріїв, що вказують на малозначність.

Положеннями п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України, визначено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною 1 ст. 279 ЦПК України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до частини восьмої ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Таким чином, критерієм малозначності справи, крім розміру позовних вимог відносно 250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, обрано також значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо, кількість сторін та інших учасників справи та чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес.

Отже поняття «малозначність справи», передбачає спрощений порядок її розгляду в залежності від розміру і характеру позовних вимог.

Як вбачається з позовної заяви та матеріалів судового провадження, справа за позовом ОСОБА_1 за критеріями встановленими положеннями ст.ст. 19, 274 ЦПК України є малозначною, відтак суддя вбачає підстав для зміни порядку розгляду справи із загального на спрощений з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-19, 23, 33, 34, 174-177, 184, 187, 190, 191, 352-355 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої незаконним рішеннями та діями органів досудового розслідування та прокуратури, - прийняти до свого провадження.

Розглядати справу за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 30.04.2024 року о 15 год. 00 хв. у приміщенні Печерського районного суду м. Києва за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 15, каб. 213 під головуванням судді Підпалого В.В.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Підпалий