Справа № 948/183/24
Номер провадження 2/948/192/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14.03.2024 суддя Машівського районного суду Полтавської області Кравець С.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про припинення спільної часткової власності та виділення в натурі частини земельної ділянки

в с т а н о в и л а :

у березні 2024 року позивачі звернулися до суду з вказаною позовною заявою.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог п. 3 ч.3 ст.175 ЦПК України, за якою позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Також, згідно з вимогами ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як убачається зі змісту позовної заяви позивачами заявлені такі позовні вимоги:

1)виділити п`ятьом позивачам та двом відповідачам в натурі по 1/7 частині земельної ділянки призначеної для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що становить 0,8717 га із земельної ділянки 6,1000 га кадастровий номер якої :00:002:0234, що знаходиться на території Михайлівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, які належать їм на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом (7 вимог майнового характеру);

2)припинити право спільної сумісної власності п`ятьох позивачів та двох відповідачів на вищевказану земельну ділянку (7 вимог немайнового характеру).

В той час ціна позову не визначена, хоча позов підлягає грошовій оцінці.

На підтвердження сплати суми судового збору позивачами надано 6 квитанцій на загальну суму 12 112,00 грн, платниками у яких вказані, зокрема позивач -1 ОСОБА_1 (2 квитанції), позивач 2 ОСОБА_2 (2 квитанції) та позивач 5 ОСОБА_5 (2 квитанції).

За правилами пп.2,10 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. У позовах, що складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Згідно ч.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 р. розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Такого висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові №910/13737/19 від 25.08.2020 р.

Відповідно до ч.2 ст.133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до п.2.1.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру судовий збір справляється фізичною особою в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч.1 ст. 4 зазначеного Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» передбачено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом з 1 січня 2024 року становить 3028 грн.

За нормами до пп.2 п.3 ч.7 ст.6 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову також у разі об`єднання суддею в одне провадження кількох однорідних позовних вимог.

Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог. При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки такий обов`язок відповідно до п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України покладається на позивача.

Відповідно до ч.7 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відповідно до пп.10,12,13 Постанови Пленуму вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» разі об`єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" за подання позову немайнового характеру.

У випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

До позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.08.2020 р. у справі № 910/1373/19.

Позовна вимога припинити право спільної часткової власності на спірне майно є вимогою немайнового характеру, такого висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 07.04.2021 р. у справі №495/1706/16-ц

За положеннями п.п. 2.2.1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, оскільки позивачами не визначена вартість земельної ділянки по 1/7 частині з якої вони просять виділити в натурі, не надано доказу про її вартість та не вказана у позовній заяві ціна позову, суд позбавлений можливості перевірити правильність сплати позивачами суми судового збору.

Відповідно до чч.1,2 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ч.1 ст.50 ЦПК України позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо другої сторони діє в цивільному процесі самостійно.

Разом з цим, з позовної заяви вбачається, що позивачами заявлені, зокрема і вимоги №6,7,8 в яких вони просять виділити в натурі по 1/7 частині вищевказаної ділянки відповідачам ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та припинити право спільної сумісної власності, зокрема і ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на вказану земельну ділянку, що є неприпустимим, оскільки позивачі не наділені правом звернення до суду з позовом в інтересах відповідачів, при цьому, поєднання в одній особі позивача та відповідача не допускається, а останні мають право у разі необхідності самостійно звернутись до суду за захистом своїх прав та інтересів з окремим або зустрічним позовом.

Відповідно до ч.1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху, з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків, а саме:

1) вказати у позовній заяві ціну позову (враховуючи заявлені вимоги майнового характеру) у відповідності до вартості нерухомого майна станом на момент звернення до суду з позовом, сплатити судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2024 р. та надати квитанцію про сплату усієї суми судового збору одним із позивачів у справі або надати окремі платіжні документи по сплаті кожним позивачем суми судового збору пропорційно до долі поданих кожним з них вимог (з урахуванням вже сплаченої суми судового збору) або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;

2) після виконання п.1 цієї ухвали, у разі необхідності, доплатити судовий збір за заявлені вимоги немайнового характеру кожним з позивачів;

3) зазначити у позові або надати докази, якими підтверджується ціна позову;

4) навести у позові чи окремому документі розрахунок суми судових витрат, які позивачі понесли і які очікують понести зв`язку з розглядом справи;

4) визначитись щодо заявлених вимог №6,7,8, що стосуються відповідачів у справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України

у х в а л и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про припинення спільної часткової власності та виділення в натурі частини земельної ділянки залишити без руху.

Позивачам надати десятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків, зазначених в її змісті.

У випадку не усунення недоліків у встановлений судом строк, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя С.В.Кравець