БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/2540/23
Провадження № 2/497/90/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2024 року Болградський районний суд Одеської області у складі: головуючого судді Кравцової А.В., секретар судового засідання Ільєва Д.Д., розглянувши за відсутністю сторін у приміщенні суду в м.Болград матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Комерційний банк "ПриватБанк" про припинення іпотеки та скасування запису про заборону відчуження,

ВСТАНОВИВ:

01.11.2024 року позивач звернулася до суду з вищевказаним позовом, яким просить визнати припиненою іпотеку, яка виникла на підставі іпотечного договору ВЕХ № 673307 укладеного нею та ЗАТ КБ «Приватбанк» 10.09.2007 року, предметом іпотекі за яким є - квартира, що знаходиться у АДРЕСА_1 .Також просить припинити обтяження - заборону на відчуження нерухомого майна відносно предмету іпотеки цієї же квартири, що знаходиться у АДРЕСА_1 , накладеної приватним нотаріусом Болградського районного нотаріального округу Одеської області Агбун М.І., в реєстрі за № 76/2007;

В обгрунтування вимог позову позивач мотивує свої вимоги тим, що вона з метою реалізації права власника щодо розпорядження майном, яке належить їй на праві власності - квартири АДРЕСА_2 , звернулася до приватного нотаріуса Болградського районного нотаріального округу Агбун М.І., проте їй усно було повідомлено про неможливість вчинення нотаріальної дії у зв`язку з наявним обтяженням на підставі Ухвали Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська №2-11592 від 30.09.2009 року. Як виявилося у подальшому під час з`ясування зазначених обставин, обяження було накладено державним виконавцем Симончуком А.С. (діяльність припинена), на підставі Ухвали Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська №2-11592 від 30.09.2009р., що була постановлена в якості забезпечення позову в межах звернення до суду відповідача - ПАТ КБ «Приватбанк» з позовом до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості. Проте, як вбачається з документів, наданих Жовтневим районним судом м.Дніпропетровська на запит ОСОБА_2 - представника ОСОБА_1 , - позовну заяву, за якою було забезпечено позов, - було залишено без розгляду, а, згідно даних АСВП, виконавче провадження 15.12.2009 року закінчено. Крім того, позивачці державним виконавцем Болградського РВ ДВС Південного МУ МЮ (м.Одеса) було повідомлено про відкриття ВП №66908281 Постановою від 22.09.2021р. на підставі виконавчого напису №2180 від 14.12.2018року, вчиненого Приватним нотаріусом Дніпровського нотаріального округу Бондар І.М. - про звернення стягнення на користь АТ КБ «Приватбанк» на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 , - яка належить на праві приватної власності позивачці, - для задоволення вимог кредитора - в розмірі 2276679,62грн.

Представник позивача та позивач надали заяву, якою просять задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, просять розглядати справу без їх участі.

Представник відповідача до суду не прибув, був повідомлений належним чином. 27.02.2024р. від адвоката Яковлєвої-Ангеловської О.А. - представника відповідача АТ "КБ"ПриватБанк" - надійшли письмові пояснення, якими вона просить відмовити в задоволені позовних вимог в повному обсязі, стверджуючи, що позивач не надав суду жодних доказів в обґрунтування своєї позовної заяви, а саме - щодо виконання зобов`язань за кредитним договором в повному обсязі та виконання рішення суду боржником чи іншою особою. Тому, на її думку, договір іпотеки не припиняється, оскільки відсутні підстави для зняття заборони відчуження нерухомого майна.

Згідно вимог ст.287 ЦПК України, неявка у судове засідання належним чином повідомлених сторін учасників справи, не перешкоджає її розгляду а, відповідно до ст.247 ЦПК України, - у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, - фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши надані суду матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають з наступних підстав.

Так, судом встановлено, що заочним рішенням Болградського районного суду Одеської області від 15.04.2022р. (що не оскаржене) у справі №497/2192/2021 (провадження №2/497/109/22) - задоволено позов ОСОБА_1 до АТ"КБ"ПРИВАТБАНК" про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, треті особи: приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Бондар І.М. та Болградський районний відділ ДВС Південного МУ МЮ (м.Одеса), а саме, - визнано таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис №2180 від 14.12.2018р., що був вчинений Приватним нотаріусом Дніпровського нотаріального округу Бондар І.М. на користь АТ КБ «Приватбанк» для задоволення його вимог як кредитора в розмірі 2276679,62грн. - про звернення стягнення на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 , і належить на праві приватної власності ОСОБА_1 .

Крім того, рішенням Болградського районного суду Одеської області від 17.08.2023р. в межах справи №497/1294/23 (провадження №2/497/497/23), - задоволено позовну заяву ОСОБА_1 про зняття арешту з зазначеного нерухомого майна - квартири АДРЕСА_2 , - що був накладений державним виконавцем Симончуком А.С. (діяльність якого була припинена) на підставі ухвали Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська №2-11592 від 30.09.2009р.

Зазначені рішення набрали законної сили, а щодо зняття арешту за рішенням №497/1294/23 - виконано.

Кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Згідно ст.ст.124,129 Конституції України, задачами цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних, прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами судочинства є законність, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, забезпечення апеляційного та касаційного оскарження та обов`язковість рішень суду до виконання.

Тому, виходячи з загальних засад цивільного законодавства та судочинства, в разі невизнання кредитором права боржника на припинення зобов`язання за договором таке право підлягає захисту судом за позовом боржника шляхом його визнання на підставі п.1ч.2ст.16 ЦК України, а, відповідно до ст.41 Конституції України, - кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності, а, відповідно до ч.1ст.317 та ст.319 ЦК України, - власникові належать права володіння, користування і розпорядження своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджується своїм майном на власний розсуд. Діяльність власника може бути обмежена лише у випадку і порядку, встановлених законом. Всім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Ч.1ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

На твердження вимог представника позивачки, запис в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та запис у Державному реєстрі іпотек - про заборону на відчуження об`єктів нерухомого майна, що є власністю позивачки ОСОБА_3 порушує її право на розпорядження своїм власним майном, не надавши суду доказів виконання позивачкою її зобов`язань за кредитнм договором, забезпеченням якого є іпотека - зазначена у позові заборона.

Так, відповідно до ч.3ст.17 ЗУ «Про іпотеку», відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку, а ст.575 ЦК України та ст.1 ЗУ «Про іпотеку» визначено, що іпотека - це окремий вид застави, вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом. Іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду (ч.1ст.3 ЗУ «Про іпотеку»). Вона має похідний характер від основного зобов`язання і, за загальним правилом, є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору (ч.5 ст.3 ЗУ «Про іпотеку»). Підстави припинення іпотеки окремо визначені ст.17 цього Закону, а саме, - що іпотека припиняється в разі припинення основного зобов`язання (абзац 2 частини 1 ст.17 ЗУ «Про іпотеку»). Крім того, зобов`язання припиняється частково або в повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом (ч.1ст.598 ЦК України). Однією з таких підстав, встановлених законом, - є виконання умов договору належним чином (ст.599 ЦК України).

Законодавство не вимагає від іпотекодавця будь-яких дій, пов`язаних з припиненням іпотеки, оскільки іпотека, за відсутності іншої обґрунтованої заборгованості, припиняється за фактом припинення основного зобов`язання його виконанням. Відповідно до ч.3ст.17 ЗУ «Про іпотеку», відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку. До того ж, ст.74 ЗУ «Про нотаріат» також регламентовано, що, одержавши повідомлення установи банку, підприємства чи організації про погашення позики (кредиту), повідомлення про припинення іпотечного договору або договору застави, - нотаріус знімає заборону відчуження жилого будинку, квартири, дачі, садового будинку, гаража, земельної ділянки, іншого нерухомого майна. Згідно п.5.1. глави 15 "Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України", що затверджений Наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012, в редакції, що була чинна на день припинення іпотеки, - нотаріус, який накладав заборону, знімає заборону відчуження майна після одержання повідомлення кредитора про погашення позики, припинення (розірвання, визнання недійсним) договору застави (іпотеки).

Тобто, до нотаріуса може звертатись з заявою про зняття заборони як іпотекодержатель, так і іпотекодавець, за умови подання безспірних доказів виконання зобов`язання.

Ст.391 ЦК України визначає, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном, при цьому, застосовуючи вищенаведені норми права, суд має врахувати також правову позицію, що викладена у п.54,68-70 Постанови Великої Палати ВС від 27.03.2019р. у справі №711/4556/16-ц (провадження №14-88цс19): "оскільки належне виконання основного зобов`язання припиняє іпотеку й обтяження нерухомого майна, що є предметом іпотеки, то суди в даній категорії справ мають ухвалити рішення про зняття заборони відчуження нерухомого майна і виключення відповідних записів з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та Державного реєстру іпотек".

Відповідно до ч.1ст.2 ЗУ від 01.07.2004р. «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», державна реєстрація - офіційне визнання і підтвердження державою фактів виникнення, переходу або припинення прав на нерухоме майно, обтяження таких прав шляхом внесення відповідного запису до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Підпунктом 2 п.3 Розд.ІІ «Прикінцевих та перехідних положень» ЗУ №2120-IX від 15.03.2022 «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану», - було доповнено розділ «Прикінцеві та перехідні положення» ЦК України- пунктами 18 і 19, згідно яких - у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у 30-денний строк після його припинення або скасування, в разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, згідно якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), - позичальник звільняється від: 1) відповідальності, визначеної ст.625 ЦКУ (ч.2 цієї статті передбачає, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три відсотки річних від простроченої суми, якщо інший розмір не встановлений договором або законом); 2) обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем). А, пп8 Розд.ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2120-ІХ - доповнено Прикінцеві положення ЗУ «Про іпотеку» - пунктом 5-2, відповідно до якого у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у 30-денний строк після його припинення або скасування щодо нерухомого майна (нерухомості), яка належить фізичним особам і перебуває в іпотеці за споживчими кредитами, - зупиняється дія: ст.37 (в частині реалізації права іпотекодержателя на набуття права власності на предмет іпотеки), ст.38 (в частині реалізації права іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки), ст.40 (в частині виселення мешканців з житлових будинків та приміщень, переданих в іпотеку, щодо яких є судове рішення про звернення стягнення на такі об`єкти), та ст.ст.41,47 (в частині реалізації предмета іпотеки на електронних торгах).

Згідно п.11 ч.1 ст.1 Закону «Про споживче кредитування», споживчий кредит (кредит) - це грошові кошти, що надаються споживачу (позичальникові) на придбання товарів (робіт, послуг) для задоволення потреб, не пов`язаних з підприємницькою, незалежною професійною діяльністю або виконанням обов`язків найманого працівника. А, відповідно до ч.5 та ч.6 ст.43 ЗУ "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень", - відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Державного реєстру на підставі рішення суду або заяви обтяжувача. Відповідно до ст.44 ЗУ "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень", після припинення обтяження, обтяжувач самостійно або на письмову вимогу боржника чи особи, права якої порушено, внаслідок наявності запису про обтяження, - протягом 5-ти днів зобов`язаний подати держателю або реєстратору Державного реєстру заяву про припинення обтяження і подальше вилучення відповідного запису з Державного реєстру. В разі невиконання цього обов`язку обтяжувач несе відповідальність за відшкодування завданих збитків.

Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів в їх сукупності, враховуючи те, що мають місце обставини, на які посилається відповідач у відзиві - наявність в позивачки заборговнаості, що не погашена, - що не заперечується позивачкою (її представником), - суд дійшов висновку, що позивачем не надано достатніх доказів щодо виконання зобов`язань позивачкою за кредитним договором в повному обсязі, тому вважає, що, оскільки договір іпотеки не припинено - відстуні підстави для зняття заборони відчуження нерухомого майна, а тому вимоги позову задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.11,509,525,526,530,548,572,575,585,625, 651, 654,1050 ЦК України, ст.ст.6,12,33,38,39 ЗУ "Про іпотеку", ст.ст.2,4,6-13,19,82, 89,133,137, 141, 258,259,263-265,268,272,273,279,352,354 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Комерційний банк "ПриватБанк" про припинення іпотеки та скасування запису про заборону відчуження.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня отримання його копії, після чого набирає законної сили. Строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з поважних причин. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: bg.od.court.gov.ua. Повний текст судового рішення виготовлено 11.03.2024 року.

Суддя А.В. Кравцова