Справа № 576/2952/23
Провадження № 2/576/10/24
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 січня 2024 року Глухівський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Колодяжного А.О.,

з участю секретаря судового засідання Опанасенко Т.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сумиобленерго» про стягнення матеріальної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2023 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до філії «Шосткинський район електричних мереж» Акціонерного товариства «Сумиобленерго» про відшкодування матеріальної шкоди, завданої протиправними діями, в сумі 5 000 грн. В подальшому за клопотанням ОСОБА_1 суд змінив відповідача на Акціонерне товариство «Сумиобленерго» (далі відповідач, АТ «Сумиобленерго»).

Позов мотивований тим, що на початку травня 2023 року працівники Глухівської дільниці «Шосткинський район електричних мереж» АТ «Сумиобленерго» здійснили незаконне відключення його квартири від послуг з розподілу електричної енергії. В результаті таких дій вийшов з ладу холодильник «Atlant», який має класифікацію енергоефективності «А» - високоефективне енергоспоживання. Вартість ремонту холодильника склала 5 000 грн., що і становить суму позову. Про відсутність електроенергії позивач дізнався у травні 2023 року від сусідки, яка звернула увагу на неприємний запах з квартири. На той час ОСОБА_1 був відсутній в Україні, а після повернення письмово звернувся до Глухівської дільниці філії «Шосткинський район електричних мереж» АТ «Сумиобленерго» із заявою про видачу копії акту відключення його квартири. Але відповіді не отримав.

До суду надійшли відзиви на позовну заяву, в яких АТ «Сумиобленерго» із позовними вимогами не погоджується, в задоволенні позову просить відмовити та повідомляє, що у травні 2023 року не припиняло надання послуг з розподілу електричної енергії споживачу за адресою АДРЕСА_1 . На письмове звернення ОСОБА_1 з проханням надати копію акту про відключення його квартири, була надана відповідь про те, що надання послуг з розподілу електричної енергії не припинялось, акт про відключення електропостачання не складався.

Також 29.05.2023 позивач звертався до Глухівської дільниці з заявою про відсутність електропостачання до його квартири. Того ж дня було проведено технічну перевірку та виявлено дефект у внутрішньобудинковій мережі у вигляді відсутності контакту в щиті на сходовій клітині до квартири АДРЕСА_2 . Виявлений дефект було усунуто, а електроживлення відновлено.

У відповідності до Правил роздрібного ринку електричної енергії та Договору про постачання електричної енергії № 251760 від 11.09.2015, укладеного між ПАТ «Сумиобленерго» та ОСББ «САД 1А», відповідальність за технічний стан та безпечну експлуатацію ввідно-розподільчих шаф 0,4 кВ(ВРШ) 1, 2, 3 секцій житлового будинку по вул. Вознесенській 1А, кабелів КЛ0,22 кВ (АВВГ 2х6) від ВРШ до шаф обліку, шаф обліку та внутрібудинкових розподільчих мереж, несе саме ОСББ «САД 1А».

Щодо поломки холодильника, то на думку відповідача відсутні докази пошкодження холодильника, не визначена конкретна несправність, спосіб її виявлення, не встановлено чи могла вона виникнути внаслідок відсутності електропостачання та що стало причиною виходу з ладу деталі, вузла, агрегату холодильника.

Від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій додатково до вказаного в позові зазначено, що умови договору про постачання електричної енергії від 11.09.2015 № 251760, на який посилається відповідач, не відображають правові відносини між АТ «Сумиобленерго» та споживачами будинку АДРЕСА_3 , у зв`язку зі змінами, які були затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.18 № 307 «Про затвердження Правил ринку». Разом з тим, працівники АТ «Сумиобленерго» здійснюють обслуговування квартир по будинку, тому лише вони мають доступ до ввідно-розподільних шаф, що знаходяться у приміщенні будинку.

У запереченні до відповіді на відзив відповідач додатково звертає увагу на те, що власником внутрішньобудинкових мереж багатоквартирного будинку, в якому проживє позивач, є ОСББ «САД 1А», відповідно АТ «Сумиобленерго» не може нести відповідальності за їх технічний стан.

Розглянувши наявні у справі документи і матеріали, суд встановив наступне.

11 вересня 2015 року між ПАТ «Сумиобленерго» та ОСББ «САД 1А» укладено договір про постачання електричної енергії № 251760 за адресою АДРЕСА_3 .

У грудні 2018 року ОСББ «САД 1А» підписано заяву-приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії.

Позивач ОСОБА_1 зареєстрований у АДРЕСА_1 . З 14 березня по 24 травня 2023 року перебував за межами України (копії 1, 6 та 7 стор. Паспорта громадянина України для виїзду за кордон).

29 травня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Глухівської дільниці «Шосткинський РЕМ» із письмовою заявою, в якій просив видати йому копію акта відключення квартири за адресою АДРЕСА_1 .

У відповідь філія «Шосткинський РЕМ» направила ОСОБА_1 листа від 13.06.2023, яким повідомила, що надання послуг з розподілу електричної енергії не припинялось, у зв`язку з чим акт відключення енергопостачання не складався.

Аналогічні за змістом відповіді були направлені керівництвом філії на адвокатський запит та запит поліції.

Гарантійною картою, копія якої надана позивачем, підтверджується факт придбання холодильника-морозильника Атлант моделі ХМ-6024-031.

Згідно копії товарного чеку від 30 травня 2023 року вартість заміни агрегата холодильника Атлант склала 5 000 грн.

Також позивач надав фотокартки із зображеннями електричного щита та холодильника.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч. 1 ст. 12 ЦПК України).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 12, ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст. 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно з частиною першою статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної особи або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини (частина друга статті 1166 ЦК України).

У пункті 2 постанови Пленум Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», яка є релевантною і до норм нового ЦК України, судам роз`яснено, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. Для наявності деліктної відповідальності необхідна наявність складу правопорушення: а) наявність шкоди, б) протиправна поведінка заподіювача шкоди, в) причинний зв`язок між шкодою та поведінкою заподіювача, г) вина.

Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Отже, з огляду на викладене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди, а позивач доводить протиправність дій, наявність шкоди та її розмір й причинно-наслідковий зв`язок.

З матеріалів справи неможливо встановити ні очевидної та дійсної причини відсутності електроенергії в квартирі позивача, ні дати припинення електропостачання.

Так, в позовній заяві ОСОБА_1 стверджує, що на початку травня 2023 року працівники Глухівської дільниці філії «Шосткинський РЕМ» АТ «Сумиобленерго» (далі Глухівська дільниця) здійснили незаконне відключення його квартири від послуг з розподілу електричної енергії.

В свою чергу відповідач стверджує, що не припиняв надання послуг з розподілу електричної енергії позивачу.

Позивач не надав доказів на підтвердження своїх тверджень в цій частині.

Відповідач надав відповіді на письмові запити ОСОБА_1 , відділу поліції та адвоката Балицького Б., в яких усіх запитувачів повідомив, що надання послуги з розподілу електричної енергії не припинялось. Суд вважає, що відповідач не в повній мірі довів невчинення дій з припинення електропостачання позивачу, оскільки у доведенні цього факту обмежився лише повідомленням про це, хоча і трьом різним особам та задовго до подання позову.

Разом із цим у відзиві відповідач повідомив про іншу можливу причину відсутності електроенергії в квартирі позивача, а саме виявленого працівниками Глухівської дільниці дефекту у внутрішньобудинковій мережі у вигляді відсутності контакту в щиті на сходовій клітині до квартири АДРЕСА_2 . Виявлений дефект було усунуто та відновлено електроспоживання квартири.

На підтвердження вказаного відповідач не надав жодних доказів. Але позивач у відповіді на відзив фактично погодився із наявністю пошкодження в щиті на сходовій клітині, хоча і підкреслив, що це був не дефект, а механічне пошкодження електричного кабелю. Також позивач не стверджує про відсутність електроенергії після усунення пошкодження в щиті.

За таких умов суд приходить до висновку, що факт певного пошкодження в щиті квартири ОСОБА_1 дійсно мав місце, та погоджується із позивачем в частині розмежування зон відповідальності між ним та ОСББ «САД 1А».

Так, відповідно до вимог ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Постановою НКРЕКП № 1445 від 16.11.2018 року ПAT «Сумиобленерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Сумської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності або господарському віданні (щодо державного або комунального майна) ПАТ «Сумиобленерго», та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно з законодавством), а також на території визначених районів Харківської, Полтавської та Чернігівської областей.

Відповідно до п. 2 постанови НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 року «Про затвердження правил роздрібного ринку електричної енергії» (далі-Правила) укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Згідно з п. 13 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про ринок електричної енергії» фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії.

На час набрання чинності вищевказаної постанови НКРЕКП № 312 діяв договір про постачання електричної енергії, укладений 11 вересня 2015 року між ПАТ «Сумиобленерго» та ОСББ «САД 1А».

Отже, підписавши у грудні 2018 року заяву-приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, ОСББ «САД 1А» приєдналось до публічного договору приєднання на умовах чинного договору про постачання електричної енергії, укладеного з ПАТ «Сумиобленерго» (після зміни найменування та типу АТ «Сумиобленерго).

Згідно з п.п. 2.2.1, 2.2.2 Правил межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності між споживачем (субспоживачем) і оператором системи (основним споживачем) за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок фіксуються в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін.

Межа експлуатаційної відповідальності збігається з межею балансової належності, яка визначається правом власності споживача та оператора системи (основного споживача) на окремі елементи електричної мережі, або встановлюється за згодою сторін.

Межа експлуатаційної відповідальності між споживачем та оператором системи за технічний стан і обслуговування електроустановок напругою до 1000 В встановлюється у разі кабельного вводу - на наконечниках кабелю живлення, приєднаних до ввідних клем першого комутаційного апарата, встановленого у ввідному пристрої будівлі споживача.

Відповідно до п.п. 2.2.5. Правил за стан внутрішньобудинкових електричних мереж багатоквартирного будинку (від вводу в будинок до відхідних клем вузла вимірювання побутового споживача) відповідає власник (балансоутримувач) цих мереж. Межа балансової належності та експлуатаційної відповідальності у багатоквартирному будинку встановлюється: 1) між власником (балансоутримувачем) внутрішньобудинкових електричних мереж багатоквартирного будинку та оператором системи - відповідно до пункту 2.2.2 або пункту 2.2.3 цієї глави; 2) між власником (балансоутримувачем) мереж багатоквартирного будинку та власником вузла обліку побутового споживача, розміщеного у квартирі, - на вхідних клемах вузла вимірювання; 3) між власником (балансоутримувачем) мереж багатоквартирного будинку та власником вузла обліку побутового споживача, розміщеного на сходовій клітці, - на вхідних клемах комутаційного апарата, встановленого до вузла вимірювання; 4) між власником вузла обліку та споживачем - на відхідних клемах вузла вимірювання.

Передбачений п.п. 2.2.1 Правил акт розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін є додатком 6 до договору про постачання електричної енергії та наявний в матеріалах справи. При цьому у п. 6 цього додатку сторони домовились, що саме споживач, тобто ОСББ «САД 1» несе відповідальність за технічний стан та безпечну експлуатацію ввідно-розподільчих шаф 0,4 кВ(ВРШ) 1, 2, 3 секцій житлового будинку по АДРЕСА_3 , кабелів КЛ0,22 кВ (АВВГ 2х6) від ВРШ до шаф обліку, шаф обліку та внутрібудинкових розподільчих мереж.

На підтвердження наявності заподіяної шкоди позивач надав копію гарантійної карти, якою підтверджується факт наявності у позивача холодильника-морозильника Атлант моделі ХМ-6024-031. Також позивач надав копію товарного чеку від 30 травня 2023 року, з якого вбачається, що вартість заміни агрегата холодильника Атлант склала 5 000 грн.

Однак, сама по собі заміна агрегата холодильника не підтверджує причинно наслідкового зв`язку між його поломкою, відсутністю електроенергії та протиправними діями саме відповідача. За наявними в матеріалах справи доказами суд позбавлений можливості перевірити як те, що зазначений у гарантійній картці холодильник станом на дату його поломки (суд зазначав вище, що таку дату теж не вдалося встановити) дійсно знаходився в квартирі, так і те, що холодильник перебував у технічно справному стані, його вихід з ладу був зумовлений пошкодженнями в щитовій чи відключенням електроенергії з іншої причини, а не навпаки поломка холодильника призвела до пошкодження електричних проводів в щиті.

При цьому надані позивачем фотокартки із зображенням пошкоджень електричного щита та холодильника вищевказаних питань не розкривають. Натомість законодавець передбачив можливість фіксації неякісних комунальних послуг та їх наслідків.

Так, відповідно до ст. 27 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» у разі ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальних послуг споживач має право викликати виконавця комунальних послуг (його представника) для перевірки кількості та/або якості наданих послуг. Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) зобов`язаний прибути на виклик споживача у строки, визначені в договорі про надання послуги, але не пізніше ніж протягом однієї доби з моменту отримання повідомлення споживача.

За результатами перевірки якості надання комунальних послуг або якості послуг з управління багатоквартирним будинком складається акт-претензія, який підписується споживачем та виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком).

Акт-претензія складається виконавцем комунальної послуги або управителем (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) та споживачем і повинен містити інформацію про те, в чому полягало ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості комунальної послуги або послуги з управління багатоквартирним будинком, дату (строк) її ненадання, надання не в повному обсязі або неналежної якості, а також іншу інформацію, що характеризує ненадання послуг, надання їх не в повному обсязі або неналежної якості.

У разі неприбуття виконавця комунальної послуги або управителя (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) в установлений строк або необґрунтованої відмови підписати акт-претензію такий акт підписується споживачем, а також не менш як двома споживачами відповідної послуги, які проживають (розташовані) в сусідніх будівлях (у приміщеннях - якщо послуга надається у багатоквартирному будинку), і надсилається виконавцю комунальної послуги або управителю (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) рекомендованим листом.

Виконавець комунальної послуги або управитель (щодо послуги з управління багатоквартирним будинком) протягом п`яти робочих днів вирішує питання щодо задоволення вимог, викладених в акті-претензії, або видає (надсилає) споживачу обґрунтовану письмову відмову в задоволенні його претензії. У разі ненадання виконавцем (управителем) відповіді в установлений строк претензії споживача вважаються визнаними таким виконавцем (управителем).

Також за умовами п.п. 4.4 Договору про постачання електричної енергії № 251760 від 11.09.2015 року у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності уповноважених представників обох сторін договору в двох приміпниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акта, в ньому робиться запис про відмову. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, яка складала акт.

Передбачені ст. 27 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» акт-претензія та п.п. 4.4 Договору про постачання електричної енергії двосторонній акт порушень суду не надані, також в матеріалах справи відсутні інші докази, які б вказували на факт умисного пошкодження електрообладнання в щитку працівниками АТ «Сумиобленерго» або третіми особами.

Крім цього позивач не був позбавлений можливості надати суду висновок відповідного експертного дослідження або клопотати про призначення відповідної судової експертизи під час розгляду справи в суді.

Також суд вважає за необхідне зазначти, що відповідно до п.п. 5.1.9 Правил оператор системи не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну споживачу або третім особам внаслідок припинення або обмеження у постачанні електричної енергії, та матеріальні збитки, які викликані: 1) протиправними діями третіх осіб; 2) форс-мажорними обставинами (наявність форс-мажорних обставин підтверджується відповідним актом); 3) некваліфікованими діями споживача та/або персоналу споживача; 4) припиненням або обмеженням електропостачання, здійсненим у порядку, встановленому цими Правилами, та/або застосованим відповідно до законодавства України; 5) пошкодженням устаткування споживача, що спричинило відключення, у тому числі автоматичне, лінії живлення; 6) недотриманням споживачем установленого договором режиму електроспоживання та перевищення договірної величини електричної потужності; 7) перервами в електропостачанні споживача при спрацюванні пристроїв протиаварійної автоматики автоматичного частотного розвантаження (АЧР), а також системи автоматичного відключення навантаження (САВН), яка має автоматичний і ручний запуск, на час, передбачений нормативними документами, для забезпечення сталої роботи енергосистеми та на час, що необхідний для стабілізації режиму роботи енергосистеми.

Аналогічні за змістом умови відповідальності постачальника електроенергії визначені також у розділі 4 Договору.

В той же час за умовами п.5.5.5 Правил споживач електричної енергії зобов`язаний: дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що позивачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження факту заподіяння йому майнової шкоди внаслідок саме протиправної поведінки відповідача та перебування такої шкоди у причинно-наслідковому зв`язку із протиправними винними діями відповідача. Тому позов задоволенню не підлягає.

У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України у зв`язку із відмовою у позові понесені позивачем судові витрати відшкодуванню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись статями 2, 19, 85, 263, 265, 274-279 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Сумиобленерго» про стягнення матеріальної шкоди відмовити повністю.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Глухівський міськрайонний суд Сумської області протягом тридцяти днів з дня з дня складання цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.О. Колодяжний