Справа № 754/751/23
Провадження № 2/361/1065/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2024 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Коваль О.О.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області про усунення перешкод у спілкування з дитиною та встановлення графіку спілкування,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вищевказана цивільна справа.

31 жовтня 2023 року представник відповідача подала клопотання про призначення судово-психологічної експертизи.

В своєму клопотанні посилалась на те, що спілкування ОСОБА_1 з малолітнім ОСОБА_5 негативно впливає на його психологічний стан та здоров`я, оскільки поведінка ОСОБА_1 є нестабільною і його малолітній брат ОСОБА_5 неодноразово був свідком її емоційних спалахів. Відсутність самоконтролю та емоційна нестабільність може призвести до нанесення брату відповідача як психологічних, так і фізичних травм.

У зв`язку із викладеним просила призначити судово-психологічну експертизу відносно ОСОБА_1 . На вирішення експертизи поставити наступні питання:

-Які індивідуально-психологічні особливості маж ОСОБА_1 ?

-Чи має ОСОБА_1 індивідуально-психологічні особливості, які можуть суттєво впливати на малолітню дитину під час спілкування: невміння контролювати емоції, підвищена агресивність, жорстокість, етичні орієнтації, соціальні установки тощо?

-Чи має ОСОБА_1 відхилення у психічному розвитку, які не є виявами психологічного захворювання? Якщо має, то якими саме є ці ознаки?

-Яким чином сімейна ситуація, індивідуально-психологічні особливості баби - ОСОБА_1 , особливості її виховної поведінки можуть вплинути на емоційний стан, психічний розвиток та благополуччя її онука - ОСОБА_5 ?

-Чи є доцільним та чи відповідатиме інтересам малолітнього ОСОБА_5 участь у його вихованні баби - ОСОБА_1 ?

-Який спосіб та режим участі ОСОБА_1 у вихованні онука ОСОБА_5 є найбільш сприятливий для дитини?

В судовому засіданні представник відповідача підтримала заявлене клопотання та просила задовольнити, пояснення надала аналогічно викладеним у клопотання про призначення психологічної експертизи.

В судовому засіданні позивач та її представник заперечували проти задоволення вказаного клопотання, зазначили, що викладені у клопотанні обставини не відповідають дійсності та надумані.

Суд, вислухавши позивача, представника позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази у справі, дійшов висновку про відмову у задоволенні заявленого клопотання.

Відповідно до частини третьої статті 51 Конституції України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про охорону дитинства" передбачено, що кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного

і соціального розвитку.

Частинами першою, другою статті 3 Конвенції про права дитини закріплено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Дитині забезпечується такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов`язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом.

Сімейний кодексу України (далі - СК України) визначає засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів. Регулювання сімейних відносин здійснюється цим Кодексом з метою: зміцнення сім`ї як соціального інституту і як союзу конкретних осіб; утвердження почуття обов`язку перед батьками, дітьми та іншими членами сім`ї; побудови сімейних відносин на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки; забезпечення кожної дитини сімейним вихованням, можливістю духовного та фізичного розвитку (стаття 1 СК України).

Частиною другою статті 2 СК України визначено, що цей Кодекс регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком.

Згідно із частинами восьмою, дев`ятою та десятою статті 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї. Сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства. Кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Положеннями статті 257 СК України визначено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки та інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

За правилами частини другої статті 159 СК України суд визначає способи участі у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особистої прихильності дитини, її віку, стану здоров`я та інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами.

У відповідності до статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції.

Положення статті 8 Конвенції поширюються, у тому числі, і на відносини між бабою, дідом та онуками, якщо між ними існують достатньо тісні зв`язки (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Kruskic v. Croatia" від 25 листопада 2014 року, §108). ЄСПЛ зазначає, що держава повинна за загальним правилом забезпечити збереження сімейного зв`язку там, де він існує. Відносини між бабою, дідом і онуками за своїм характером відрізняються від відносин між батьками і дітьми і, зокрема вимагають меншого ступеня захисту. Право на повагу до сімейного життя баби, діда у відносинах з їхніми онуками передбачає, у першу чергу, право підтримувати звичайні стосунки з онуками, навіть якщо такий контакт зазвичай відбувається за згодою особи, яка має батьківську відповідальність» (рішення ЄСПЛ у справі "Bogonosovy v. Russia" від 05 березня 2019 року, § 82).

Крім того, ЄСПЛ зауважив, що оцінка загальної пропорційності будь-якого вжитого заходу, що може спричинити розрив сімейних зв`язків, вимагатиме від судів ретельної оцінки низки факторів та залежно від обставин відповідної справи вони можуть відрізнятися. Проте необхідно пам`ятати, що основні інтереси дитини є надзвичайно важливими. При визначенні основних інтересів дитини у кожному конкретному випадку необхідно враховувати дві умови: по-перше, у якнайкращих інтересах дитини буде збереження її зв`язків із сім`єю, крім випадків, коли сім`я виявляється особливо непридатною або явно неблагополучною; по-друге, у якнайкращих інтересах дитини буде забезпечення її розвитку у безпечному, спокійному та стійкому середовищі, що не є неблагополучним (пункт 100 рішення ЄСПЛ від 16 липня 2015 року у справі "Мамчур проти України").

Відповідно ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Суд враховуючи викладені норми дійшов висновку про відмову у задоволенні заявленого клопотання, виходячи із того, що вказане клопотання не обґрунтоване належним чином, в ньому не міститься зазначення конкретних обставин неприйнятної поведінки позивача, її психологічного стану із зазначенням доказів, які б негативно вплинули на малолітнього онука ОСОБА_5 та у подальшому були б перешкодою для їх спілкування та побаченні.

Керуючись ст.ст. 76-83, 103, 104, 353 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання про призначення судово-психологічної експертизи відносно ОСОБА_1 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Радзівіл А.Г.