Справа № 758/6380/22
Провадження № 2/361/636/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2024 р. м.Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Писанець Н.В.,

при секретарі Перканюк І.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Бровари у загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В:

05 серпня 2022 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Київ померла рідна донька позивача ОСОБА_3 .

Після смерті ОСОБА_4 , залишилось спадкове майно, що належало їй, у тому числі й будинок з господарськими будівлями та спорудами та присадибною земельною ділянкою, розташованими за адресою: буд. АДРЕСА_1 . Одноособовим спадкоємцем усього майна померлої є її чоловік відповідач ОСОБА_2 , на користь якого відмовились від спадкування його діти.

З метою прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , позивач звернувся до нотаріуса двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С. з заявою про прийняття спадщини. Але, постановою від 27.07.2022 року державним нотаріусом позивачу було відмовлено у вчиненні цієї нотаріальної дії - отримання Свідоцтва про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що згідно п.3 ст. 1272 ЦК України, позивач вчасно спадщину не прийняв, тому йому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини.

В обґрунтування пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , позивач зазначає, що не був обізнаний про факт того, що померлій належало вищевказане спадкове майно, а саме : будинок з господарськими будівлями та спорудами та присадибною земельною ділянкою, розташованими за адресою: буд. АДРЕСА_1 , оскільки він вважав це майно своїм. А також як підставу для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зазначає факт неповідомлення нотаріуса відповідачем ОСОБА_2 про нього як ще одного спадкоємця. Всі ці обставини зумовили неможливість звернутися до нотаріуса з метою прийняття спадщини у встановлений законодавством строк.

Присутній у судовому засіданні позивач ОСОБА_1 підтримав позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні. На уточнюючі питання учасників процесу зазначив, що був обізнаний про факт настання смерті ОСОБА_4 , був присутній на її похованні. Звернувся до нотаріуса лише у липні 2022 року, оскільки у цей період погіршились його стосунки з відповідачем ОСОБА_2 , який здійснював контроль за користуванням ним позивачем- будинком з господарськими будівлями та спорудами та присадибною земельною ділянкою, розташованими за адресою: буд. АДРЕСА_1 , який він особисто будував з дружиною і у якому мешкав останні кілька років.

Представник позивача ОСОБА_5 , присутній у судовому засіданні, підтримав позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні. Наполягав на незаконному, на його думку, позбавленні позивача майна з боку відповідача.

Відповідач ОСОБА_2 , присутній у судовому засіданні, не погодився з позовними вимогами позивача, просив відмовити у їх задоволенні. Зазначав про обізнаність позивача про настання смерті його дружини та факт оформлення ним спадщини. Підставою для подачі позову вважає складні сімейні стосунки між ними.

Представник відповідача ОСОБА_6 , присутній у судовому засіданні, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки позивачем не наведено жодних поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, а незгода позивача із правом власності померлої щодо будинку з господарськими будівлями та спорудами та присадибною земельною ділянкою, розташованими за адресою: буд. АДРЕСА_1 не входить до предмету дійсних позовних вимог.

Допитана у якості свідка у судовому засіданні ОСОБА_7 підтвердила обставини настання смерті ОСОБА_4 , її поховання та участі позивача у них, а також складні сімейні стосунки між сторонами у справі.

Аналогічні пояснення надав допитаний у судовому засіданні у якості свідка ОСОБА_8 .

Суд вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 (а.с.49).

Позивач ОСОБА_1 є батьком померлої ОСОБА_4 , що підтверджується відомостями з повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №1611 від 14.07.1959р. (а.с.93).

Відповідач ОСОБА_2 є чоловіком померлої ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 06.11.1990р. (а.с.54).

Договором дарування житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами розташованим за адресою: АДРЕСА_1 від 24.06.2008р. - ОСОБА_1 , передав останній у власність ОСОБА_4 (а.с.72).

Договором дарування земельної ділянки, розташованою за адресою: буд. АДРЕСА_1 площею 0,15 га для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських споруд, а також земельної ділянки, розташованою за адресою: буд. АДРЕСА_1 площею 0,15 га для ведення особистого селянського господарства від 24.06.2008р. ОСОБА_1 , передав останні у власність ОСОБА_4 (а.с.75).

Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 18.05.2021р. спадкоємцем майна померлої ОСОБА_4 житлового будинку з господарськими будівлями розташованим за адресою: буд. АДРЕСА_1 визначений її чоловік ОСОБА_2 (а.с.87).

Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 18.05.2021р. спадкоємцем майна померлої ОСОБА_4 земельної ділянки площею 0,1500 га, кадастровий номер :05:029:0023, що розташована за адресою: буд. АДРЕСА_1 визначений її чоловік ОСОБА_2 (а.с.88).

З метою прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , позивач 27.07.2022р. звернувся до нотаріуса двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Зубченко Л.С. з заявою про прийняття спадщини (а.с.95).

Постановою від 27.07.2022 року державним нотаріусом позивачу було відмовлено у вчиненні цієї нотаріальної дії на підставі п.3 ст. 1272 ЦК України, оскільки позивач вчасно спадщину не прийняв, тому йому рекомендовано звернутися до суду для визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини (а.с.96).

Стаття 1270 ЦК України встановлює строк у шість місяців для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 пропустив строк встановлений ст. 1270 ЦК України для подачі заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування пропуску строку прийняття спадщини ОСОБА_1 зазначає, що не був обізнаний про факт того, що померлій належало таке спадкове майно, а саме : будинок з господарськими будівлями та спорудами та присадибною земельною ділянкою, розташованими за адресою: буд. АДРЕСА_1 , оскільки він вважав це майно своїм. А також як підставу для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, позивач зазначає факт неповідомлення нотаріуса відповідачем ОСОБА_2 про нього як ще одного спадкоємця.

Враховуючи наведене, суд доходить висновку, що позивачем не надано до суду жодного доказу, що могли підтвердити обставини поважності пропуску строку, а відтак суд не визнає поважними викладені ним причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд підкреслив, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини,необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

З огляду на вищевикладене, позивач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність суб`єктивних, не переробних істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).

Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, причини пропуску строку для прийняття спадщини зазначені позивачем суд не визнає поважними, а матеріали справи не містять належних та допустимих доказів того, що у позивача є поважні причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами на вчинення цих дій.

Суд приймає до уваги наступні фактичні обставини щодо порушення позивачем встановленої законом процедури прийняття спадщини, а саме, подачі заяви про прийняття спадщини з порушенням шестимісячного строку і відсутності у позивача поважних причин для його пропуску і вважає за необхідне відмовити у його задоволенні в повному обсязі.

Керуючись ст. ст.76-89, 258-273 ЦПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасники справи, які не були присутні у судовому засіданні під час ухвалення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Н.В.Писанець