КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №759/2939/21 Головуючий у 1 інстанції: Твердохліб Ю.О.
провадження №22-ц/824/2133/2024 Головуючий суддя: Олійник В.І.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

16 січня 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Олійника В.І., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 06 липня 2023 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Святошинського районного суду міста Києва від 06 липня 2023 року позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням, 21 грудня 2023 року ОСОБА_1 надіслав на електронну пошту Київського апеляційного суду апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 грудня 2023 року вказану цивільну справу витребувано зі Святошинського районного суду м.Києва,яка надійшла 28 грудня 2023 року.

Дослідивши матеріали справи, апеляційним судом встановлено, що апеляційну скаргу було подано з пропуском строку на апеляційне оскарження, а апелянт не порушує питання про його поновлення.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як убачається з матеріалів справи, рішення Святошинського районного суду м. Києва ухвалено 06 липня 2023 року, дата складання повного тексту 11 липня 2023 року.

Відтак, апеляційну скаргу ОСОБА_1 направив на електронну пошту 21 грудня 2023 року, тобто з пропуском тридцятиденного строку на апеляційне оскарження.

Крім того, разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 надіслав клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на майновий стан.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що він є пенсіонером і його середньомісячний дохід, включно з пенсією, становить 5 616,74 грн, а це означає, що 5% від нього складають 280,84 грн.

Зазначає, що для звернення з апеляційною скаргою він має сплатити 536,80 грн, що майже вдвічі більше 5% його доходу, а тому відповідно до підпункту 1) п. 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір», керуючись ч. 3 ст. 136 ЦПК України, просить звільнити його від сплати судового збору.

Вивчивши зазначене клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно ч. 3 ст. 136 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за умов: 1) якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; 2) або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Пунктом 29 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ

№ 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка про доходи членів її сім`ї, довідка про відсутність у її власності рухомого, нерухомого майна, земельної ділянки, паю тощо).

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями статті 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно надати суду апеляційної інстанції достатні докази його скрутного майнового стану.

Проте, на підтвердження свого майнового стану ОСОБА_1 доказів того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за попередній календарний рік, а саме: за весь 2022 рік не надав, а тому клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

Підстави, розмір та порядок сплати судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п.п.1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви слід було сплатити судовий збір у розмірі 2 270 грн.

Відповідно до п. 6 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір, що становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Виходячи з наведеного, за подання даної апеляційної скарги слід було сплатити судовий збір у розмірі 3 405 грн.

Оскільки апелянт сплатив судовий збір у розмірі 1488,60 грн, то йому необхідно доплатити судовий збір у розмірі 1916,40 грн.

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором за такими реквізитами: рахунок отримувача: UA0026010, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Соломян.р-н/22030101, код банку отримувача (МФО): 899998, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783‚ банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Документи, що підтверджують сплату судових витрат подаються до Київського апеляційного суду в оригіналі.

Відповідно до вимог ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Згідно ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, тому її слід залишити без руху для усунення вказаних недоліків, а саме: надати обґрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення із зазначенням поважності причин його пропуску та подати документи, що підтверджують сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, довідка про доходи членів його сім`ї, довідка про відсутність у його власності рухомого, нерухомого майна, земельної ділянки, паю тощо).

Оскільки, ОСОБА_1 не порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, а також враховуючи те, що апеляційна скарга оплачена судовим збором не в повному обсязі, то вона не може бути призначена до розгляду в суді апеляційної інстанції і підлягає залишенню без руху для усунення вказаних недоліків.

Виходячи з наведеного та керуючись ст. ст. 127, 136, 359, 360,361 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Святошинського районного суду міста Києва від 06 липня 2023 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії ухвали, в іншому випадку скарга вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду В.І. Олійник