Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/2101/23
Провадження № 2-во/935/2/24
У Х В А Л А

Іменем України

18 січня 2024 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Янчук В.В., розглянувши заяву представника АТ КБ "ПРИВАТБАНК" Дашка В. М. про виправлення недоліків в ухвалі суду від 13.10.2023 по цивільній справі за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

УСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебувала цивільна справа за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

25.09.2023 ухвалою суду, позовну заяву за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернуто позивачу. Повернуто АТ КБ "ПРИВАТБАНК" сплачений судовий збір за квитанцією № PROM0BG176 від 20.06.2023 у розмірі 2684 гривень 00 копійок.

13.10.2023 ухвалою суду виправлено описку в ухвалі Коростишівського районного суду Житомирської області від 25.09.2023 року у справі №935/2101/23 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, а саме вважати вірним в абзаці третьому резолютивної частини ухвали назву платіжного документа «платіжне доручення» замість помилково зазначеного «квитанція».

17.01.2024 на адресу суду надійшла заява від представника АТ КБ "ПРИВАТБАНК" про виправлення недоліків, яка мотивована тим, що в ухвалі суду допущено помилку в назві платіжного документу згідно якого сплачено судовий збір, а саме: в ухвалі помилково вказано «платіжне доручення», замість правильного «платіжна інструкція».

Розглянувши заяву представника позивача, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Верховний Суд у постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 зазначив: описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Як встановлено з матеріалів справи, при подачі до суду позовної заяви представником позивача на підтвердження сплати судового збору подано платіжне доручення № PROM0BG176 від 20.06.2023 (а.с.116).

Постановлюючи ухвали про виправлення описки від 13.10.2023 судом зазначено документ, згідно якого позивачем сплачено судовий збір, а саме: платіжне доручення № PROM0BG176 від 20.06.2023.

Суд, дослідивши заяву про виправлення недоліків та матеріали справи, не знаходить підстав для виправлення описки в ухвалі суду від 13.10.2023, оскільки зазначене представником позивача не є опискою. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився, а тому в задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 258-260, 269 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника АТ КБ "ПРИВАТБАНК" Дашка В.М. про виправлення недоліків в ухвалі суду від 13.10.2023 по цивільній справі за позовом АТ КБ "ПРИВАТБАНК" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Янчук