Справа № 308/6052/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09.04.2024 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Іванов А.П., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про внесення змін до актового запису та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про внесення змін до актового запису та зобов`язання вчинити певні дії.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява має містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Частиною 6 вказаної норми передбачено, що у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України ЦПК України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2, ст. 19 суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

У позові вказано, що 12.10.2023 Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області ухвалив рішення у справі №308/5357/22 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Ужгородський відділ державної реєстрації атів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), ОСОБА_2 , про встановлення юридичного факту родинних відносин.

Даним рішення суд задовольнив заяву ОСОБА_1 , встановив факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

13.02.2024 Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області постановлено ухвалу про виправлення описки у рішенні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 у цивільній справі № 308/5357/22.

На виконання рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 у справі №308/5357/22, ОСОБА_1 звернулася до відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції із заявою про внесення змін до актового запису про народження ОСОБА_1

10.02.2024 від відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції було отримано відповідь №254/31.13-25, в якій було повідомлено, що рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 у справі №308/5357/22 не є підставою для внесення змін до актового запису про народження №181 від 12.09.2002, складеного Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, а тільки встановлює факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , порекомендували звернутися до суду за місцем винесення вищевказаного рішення для винесення рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду.

У зв`язку з вищевикладеним, позивач позбавлена можливості виконати рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 у справі №308/5357/22, що стало підставою для звернення до суду з новою позовною заявою.

Позивач просить суд: внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_1 , складеного 12.09.2002 Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №181, змінивши запис у графі «мати» з ОСОБА_3 на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 4 КАС України публічно-правовий спір спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг.

Суб`єкт владних повноважень це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних особистих прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а, по-друге, суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є зазвичай фізична особа.

Своєю чергою публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих правовідносин з їх специфічними суб`єктами та їх підпорядкованістю.

Загальними критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності.

Судова юрисдикція це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства: цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.

Орган державної реєстрації актів цивільного стану є державним органом суб`єктом владних повноважень, уповноваженим здійснювати державну реєстрацію актів цивільного стану.

Оскільки державна реєстрація актів цивільного стану має публічно-правову природу, звертаючись із заявою (вимогою) до такого органу, особа вступає у публічно-правові відносини з державою в особі уповноваженого державного органу.

Таким чином вбачається, що спір щодо відмови органу державної реєстрації актів цивільного стану внести зміни до актового запису цивільного стану за заявою особи слід кваліфікувати як публічно-правовий спір, що належить до адміністративної юрисдикції.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку вказуються причини відмови та зазначається про можливість її оскарження в судовому порядку.

Внесення змін до актового запису цивільного стану, відповідно до вказаної норми, проводиться в тому числі і за заявою одного з батьків дитини.

Відповідно до п. 2.16.4 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджені наказом МЮУ від 12.01.2011 № 96/5, на підставі рішення суду про визнання батьківства (материнства) в актовому записі про народження змінюються відомості про батька та вносяться пов`язані з цим інші зміни згідно із зазначеними в рішенні суду.

Згідно зі ст. 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження.

Порядок внесення змін в записи актів громадянського стану передбачений Законом України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» та Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання.

Зазначені норми передбачають, що внесення змін у записи актів громадянського стану при наявності достатніх підстав і при відсутності спору між заінтересованими особами провадяться органами реєстрації актів громадянського стану. Відмова органів реєстрації актів громадянського стану виправити або змінити запис може бути оскаржена до суду.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина,інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акту цивільного стану.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 цього Закону внесення змін до актового запису цивільного стану проводиться відповідним органом державної реєстрації актів цивільного стану за наявності достатніх підстав. За наслідками перевірки зібраних документів орган державної реєстрації актів цивільного стану складає обґрунтований висновок про внесення змін до актового запису цивільного стану або про відмову в цьому. У разі відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану у висновку зазначаються причини відмови та можливість її оскарження в судовому порядку.

Порядок внесення змін до актових записів цивільного стану регулюється Правилами внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання затвердженими наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 №96/5.

Так, вказані Правила встановлюють, що внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції (далі - відділи державної реєстрації актів цивільного стану) у випадках, передбачених чинним законодавством.

У разі відмови у внесенні змін до актових записів цивільного стану у висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану вказуються причини відмови та зазначається про можливість оскарження його у судовому порядку.

Відповідно до діючого законодавства, оскарження відмови органів реєстрації актів громадянського стану виправити або змінити запис проводиться у порядку адміністративного судочинства.

Отже, законодавством визначений порядок внесення змін до актових записів та порядок оскарження відмови у внесенні таких змін.

Аналогічний висновок викладено в постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України № 12 від 29 вересня 2016 року «Про узагальнення практики вирішення адміністративними судами спорів, які виникають у зв`язку з відмовою органу державної реєстрації актів цивільного стану», з огляду на положення ст. ст. 1, 3, 17 КАС України (в редакції 2005 року), з урахуванням того, що орган державної реєстрації актів цивільного стану є державним органом суб`єктом владних повноважень, уповноваженим здійснювати державну реєстрацію актів цивільного стану, яка має публічно-правову природу, спір щодо відмови органу державної реєстрації актів цивільного стану внести зміни до актового запису цивільного стану за заявою особи слід кваліфікувати як публічно-правовий спір, що належать до адміністративної юрисдикції.

В даному випадку, як вказує позивач, вона зверталася до відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції з заявою про внесення змін до актового запису про народження ОСОБА_1 , однак згідно з отриманою нею відповіддю від 10.02.2024 №254/31.13-25, в якій було повідомлено, що рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.10.2023 у справі №308/5357/22 не є підставою для внесення змін до актового запису про народження №181 від 12.09.2002, складеного Київським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, а тільки встановлює факт родинних відносин між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, фактично позивач оскаржує дії відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо відмови внести зміни до актового запису цивільного стану за заявою особи, власне рішення, дії чи бездіяльність відповідного органу, а не наявність в особи особистого немайнового права. При цьому просить суд внести такі, вказуючи відповідачем фізичну особу, не обґрунтовуючи, які саме права позивача порушені відповідачем ОСОБА_2 .

Звертаючись до суду із даним позовом, ОСОБА_1 не обґрунтовує жодним чином, що справа відносяться до юрисдикції загальних судів, та в якому процесуальному порядку звертається позивач до суду.

У вказаній справі заявник фактично просить внести зміни до актового запису і в даному випадку є спір про внесення змін до актового запису, який розглядається у порядку адміністративного судочинства.

Предметом спору щодо відмови органу державної реєстрації актів цивільного стану внести зміни до актового запису цивільного стану за заявою особи є власне рішення, дії чи бездіяльність відповідного органу, а не наявність в особи особистого немайнового права.

Дослідивши матеріали заяви приходжу до переконання, що таку слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно зі ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа без самостійних вимог: відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про внесення змін до актового запису та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали, роз`яснивши при цьому, що в разі не усунення у визначений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов