Справа № 141/147/24
Провадження №2/141/92/24
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 квітня 2024 року с-ще Оратів

Суддя Оратівського районного суду Вінницької області Климчук Сергій Васильович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Оратівської селищної ради про визнання права на майнові права засновника фермерського господарства,

У С Т А Н О В И В:

25.03.2024 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 від 22.03.2024 до ОСОБА_2 , Оратівської селищної ради про визнання права на майнові права засновника фермерського господарства.

Дослідивши подану позовну заяву від 22.03.2024 про визнання права на майнові права засновника фермерського господарства та додані до неї матеріали, суд дійшов наступних висновків.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Натомість, подана позовна заява від 22.03.2024 не відповідає наведеним вище вимогам ч. 3 ст. 175 ЦПК України.

Зокрема, подана до суду позовна заява від 22.03.2024 не містить:

- відомості про наявність або відсутність електронного кабінету сторін;

- зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до ч. 2 ст. 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч. 4 ст. 83 ЦПК України).

Як убачається зі змісту позовної заяви, позивач ОСОБА_1 просить суд визнати за ним право на майнові права засновника Селянського (фермерського) господарства «КОЗАК-2» (, місцезнаходження юридичної особи: 22600, Вінницька область, Вінницький (колишній Оратівський) район, с-ще Оратів, вул Паркова, буд. 59), в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Натомість, у позовній заяві від 22.03.2024 у графі «ціна позову» позивачем та його представником зазначено: позовна заява немайнового характеру.

Зокрема, суд звертає увагу позивача та його представника, що вимога про визнання права на майнові права є майновою, оскільки пов`язана з підтвердженням права на права, що підлягають майновій оцінці.

Немайнові спори - це вимоги про захист права або інтересу, об`єктом якого виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Так, майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Аналогічна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/13737/19 від 25.08.2020 (провадження № 12-36гс20).

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 №10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Згідно ч. 1,2 ст. 191 ЦК України підприємство є єдиним майновим комплексом, що використовується для здійснення підприємницької діяльності. Підприємство як єдиний майновий комплекс є нерухомістю. До складу підприємства як єдиного майнового комплексу входять усі види майна, призначені для його діяльності, включаючи земельні ділянки, будівлі, споруди, устаткування, інвентар, сировину, продукцію, права вимоги, борги, а також право на торговельну марку або інше позначення та інші права, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про фермерське господарство» до складу майна фермерського господарства (складеного капіталу) можуть входити: будівлі, споруди, облаштування, матеріальні цінності, цінні папери, продукція, вироблена господарством в результаті господарської діяльності, одержані доходи, інше майно, набуте на підставах, що не заборонені законом, право користування землею, водою та іншими природними ресурсами, будівлями, спорудами, обладнанням, а також інші майнові права (в тому числі на інтелектуальну власність), грошові кошти, які передаються членами фермерського господарства до його складеного капіталу.

Частиною 1 ст. 22 Закону України «Про фермерське господарство» визначено, що фермерське господарство як цілісний майновий комплекс включає майно, передане до складеного капіталу, не розподілений прибуток, майнові та інші зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст. 23 Закону України «Про фермерське господарство» успадкування фермерського господарства (цілісного майнового комплексу або його частини) здійснюється відповідно до закону.

У разі успадкування майна фермерського господарства одним спадкоємцем, він стає правонаступником успадкованого майна фермерського господарства з перспективою подальшого ведення фермерського господарства.

Статтею 190 ЦК України визначено, що майном, як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки. Майнові права є не споживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Поняття майнового права визначено ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Відповідно до нього майновими правами, які можуть оцінюватися, визнаються будь-які права, пов`язані з майном, відмінні від права власності, у тому числі права, які є складовими частинами права власності (право володіння, розпорядження, користування), спеціальне майнове право на об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, а також інші специфічні права (право на провадження діяльності, використання природних ресурсів тощо) та право вимоги.

Отже, моментом виникнення майнових прав у їх носія вважається загально прийнятий момент набуття права власності на певну річ чи сукупність речей, укладення правочину.

Разом з тим, суд зазначає, що позовна заява ОСОБА_1 не містить посилань на те, яке майно входить до статутного капіталу та/або перебуває у власності Селянського (фермерського) господарства «КОЗАК-2», тоді як у п. 3.1. розділу 3 статуту Селянського (фермерського) господарства «КОЗАК-2» (далі господарство) зазначено, що у власності господарства житлові будинки, квартири, предмети особистого користування, домашнього господарства, а також майно споживчого та виробничого призначення для ведення господарства і заняття підсобними промислами. Майно господарства перебуває під захистом держави нарівні з іншими формами власності.

Поряд з цим, у поданому позові відсутні відомості про наявність/відсутність земельної ділянки, яка передавалась померлому ОСОБА_3 для ведення фермерського господарства «КОЗАК-2» та перебуває у користуванні зазначеного фермерського господарства.

Отже, пред`являючи позов майнового характеру (про визнання права на майнові права засновника фермерського господарства в порядку спадкування за законом) позивач та його представник не зазначили ціну позову, яка визначається дійсною вартістю майна Селянського (фермерського) господарства «КОЗАК-2» як цілісного майнового комплексу, а також не надали відповідних доказів, які підтверджують зазначені обставини.

У зв`язку з наведеним, оскільки у позовній заяві відсутні докази про вартість майна, що входить до статутного капіталу та/або перебуває у власності Селянського (фермерського) господарства «КОЗАК-2», суд позбавлений можливості визначити дійсну ціну позову.

Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Зі змісту ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України 2024 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 3028,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити ціну позову, а саме дійсну вартість майна, що входить у власність Селянського (фермерського) господарства «КОЗАК-2» як цілісного майнового комплексу (на день звернення до суду) та сплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру про визнання права на майнові права засновника фермерського господарства в розмірі 1 відсотка ціни позову з урахуванням сплаченого розміру судового збору в сумі 1211,20 грн.

Реквізити рахунку для оплати судового збору: отримувач коштів: ГУК у Він.обл./смт Оратiв/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37979858, Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО): 899998, Рахунок отримувача: UA0002806, Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Окрім того, суд зазначає, що зі змісту позовної заяви від 22.03.2024 та статуту Селянського (фермерського) господарства «КОЗАК-2» убачається, що на момент смерті голови Селянського (фермерського) господарства «КОЗАК-2» ОСОБА_3 , членами вказаного господарства були ОСОБА_2 (дружина голови господарства, відповідач), ОСОБА_4 (син голови господарства), ОСОБА_1 (син голови господарства, позивач).

При цьому, у поданому до суду позові в якості відповідачів зазначено ОСОБА_2 та Оратівську селищну раду.

За вказаних обставин, позивачу та його представнику необхідно визначитися з колом осіб, а саме спадкоємців, які мають бути відповідачами та які мають право на спадщину після смерті ОСОБА_3 , а також навести підстави звернення з позовом до Оратівської селищної ради, (зокрема, конкретизувати, які приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені Оратівською селищною радою).

Окрім того, суд звертає увагу позивача та його представника, що відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Таким чином, зазначені вище судом обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи встановлені обставини, суд доходить висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху та надання позивачу терміну для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Зокрема, позивачу необхідно:

1) вказати відомості про наявність або відсутність електронного кабінету позивача та відповідачів;

2) зазначити ціну позову виходячи з вартості майнових прав спадкодавця на час звернення до суду та надати належні докази їх вартості;

3) доплатити судовий збір за вимогу майнового характеру (визнання права на майнові права засновника фермерського господарства), про що надати суду оригінали платіжних документів;

4) оскільки позов подано до двох відповідачів вказати зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, зокрема конкретизувати, які приватні (цивільні) права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені Оратівською селищною радою;

5) вказати у заяві належних відповідачів та їх адресу, а саме спадкоєців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Для усунення недоліків позовної заяви позивач має подати до суду в письмовому вигляді позовну заяву в новій редакції з наданням відповідної кількості її примірників для відповідачів з урахуванням наведених в даній ухвалі недоліків щодо її змісту.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Оратівської селищної ради про визнання права на майнові права засновника фермерського господарства залишити без руху.

2. Надати позивачу десятиденний строк з дня отримання ухвали суду для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків.

3. Роз`яснити позивачу, що в разі якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала суду остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Климчук