Єдиний унікальний номер справи 333/951/24
Номер провадження 2/333/2582/24
УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

19 березня 2024 року місто Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду міста Запоріжжя Стоматов Е.Г., отримавши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення права власності на частину нежитлового приміщення, набутого під час шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

18 березня 2024 року на адресу суду надійшла зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення права власності на частину нежитлового приміщення, набутого під час шлюбу, в якій просить суд: 1. Визнати спільним майном подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 нежитлове приміщення 39 в будинку АДРЕСА_1 ; 2. Визнати за ОСОБА_1 право власності на частину нежитлового приміщення 39 в будинку АДРЕСА_1 та стягнути судові витрати з відповідача.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Статтею 175 ЦПК України визначені основні вимоги до позовної заяви, які мають бути дотримані особами, які звертаються до суду за захистом своїх прав та інтересів шляхом пред`явлення позову до суду. Відповідно до приписів ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява, зокрема, має містити інформацію про відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

З 18.10.2023 набули законної сили зміни внесені до ЦПК України. Зокрема, ст. 14 ЦПК України передбачає, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Позовна заява не містить інформації про наявність електронного кабінету у представника позивача.

Зареєструвати електронний кабінет в ЄСІТС можна за посиланням: https://id.court.gov.ua/.

Відповідно до вимог частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Частиною 3 статті 177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звертається до суду із позовною заявою, яка містить дві вимоги: майнового та немайнового характеру.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звертається до суду з вимогами про визнання права власності 1/2 частину нежитлового приміщення 39 в будинку АДРЕСА_1 .

Разом з тим, позивачем зазначена ціна позову в розмірі 277 190 гривень, однак, жодним чином не обґрунтовано та не підтверджується доказами, які б свідчили про дійсну вартість спірного майна.

Відповідно до статті 6 Закону України «Про судовий збір», зазначено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до частини 1 статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» (№ 2658-ІІІ) звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обов`язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358.

У відповідності до підпункту 1 пункту 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які належні докази на підтвердження вартості спірного майна.

Відповідно до ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається із зустрічної позовної заяви то позивач зазначає дві вимоги: немайнового та майнового характеру.

Таким чином позивачу необхідно надати підтвердження сплати судового збору за немайнову вимогу.

Отримувач: ГУК у Зап.обл/м.Зап. Комунар./22030101

Код отримувача (ЄДРПОУ): 37941997

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Номер рахунку (IBAN): UA0008511

Код класифікації доходів бюджету: 22030101, Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)

Або надати докази звільнення від сплати судового збору.

Також, позивачем зазначено прізвище, ім`я, по-батькові відповідача, як « ОСОБА_4 », а відповідно до свідоцтва про народження зазначено, як « ОСОБА_4 ».

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, позовна заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків та наданням строку для їх усунення.

Керуючись статтею 2 Закону України «Про судовий збір», статтями 175, 177, 185, 352,353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення права власності на частину нежитлового приміщення, набутого під час шлюбу залишити без руху.

Надати позивачу п`ять днів для усунення недоліків, зазначених в ухвалі, рахуючи його з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу та її представнику.

Сторони можуть отримати інформацію про стан розгляду справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України: http://court.gov.ua/fair/sud0812/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

міста Запоріжжя Е.Г. Стоматов