БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/24/24
Справа № 356/743/23
РІШЕННЯ (ЗАОЧНЕ)

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.01.2024 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення вартості безобліково використаної електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області звернулося Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості безобліково використаної електричної енергії. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач здійснює розподіл електричної енергії на території Київської області. Згідно з п. 4.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, що затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 (далі ПРРЕЕ) розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на роздрібному ринку, між учасниками цього ринку здійснюються у грошовій формі відповідно до укладених договорів. Відповідно до п. 2.1.4 ПРРЕЕ договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 ЦК України на основі типового договору, що є додатком 3 до цих Правил. Договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за ініціативою споживача або оператора системи відповідно до визначених цими Правилами випадків, як правило, укладається шляхом приєднання споживача за заявою-приєднанням до розробленого оператором системи розподілу договору на умовах складеного оператором системи розподілу паспорта точки розподілу. У відповідності до абз. 2 п. 2.1.6 ПРРЕЕ фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи розподілу та/або документально підтверджене споживання електричної енергії.

З початком функціонування ринку електричної енергії (01.01.2019), взаємовідносини між сторонами регулюються умовами публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на головній сторінці веб-сайту позивача за посиланням: www.dtek-krem.com.ua/ua/enter-contract. Відкритий на підставі паспорта точки розподілу особовий рахунок № НОМЕР_1 на послуги розподілу електричної енергії до будинку АДРЕСА_1 - свідчить про споживання відповідачем електричної енергії за вказаною адресою, що в свою чергу вказує на його приєднання до умов договору. Заперечень щодо договірних умов в цілому чи частково, а також заяв про його розірвання чи припинення від відповідача у відповідності до вимог п. 1.2.15 ПРРЕЕ, по даний час не надходило, про що зазначає позивач.

Згідно з п. 6.2 договору відповідача, зокрема, зобов`язано виконувати умови цього договору, а також невідкладно повідомляти позивача про недоліки в роботі вузла вимірювання. Відповідно до пп.5,7 п. 7.1 договору позивач має право складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) відповідача умовам договору про розподіл електричної енергії та порушення вимог законодавства України в електроенергетиці, а також вимагати від відповідача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними ним під час користування електричною енергією.

Зокрема, п. 8.6 договору передбачено, що у разі порушення розрахункового обліку з вини відповідача, він сплачує позивачу вартість необлікованої електроенергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ. Відповідно до п. 8.7 договору відповідач звільняється від відповідальності перед позивачем відповідно до вимог п. 8.6 цього договору лише якщо доведе, що порушення виникли з вини позивача або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Технічною перевіркою, проведеною 26.09.2022 у відповідача було виявлено порушення ПРРЕЕ: пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії (пошкодження стійки кріплення кожуха лічильника, що призводить до зниження показників). За підсумками перевірки складено акт про порушення № К 047190.

На підставі висновку експертів № 10136 від 31.05.2023, проведеного за результатами електротехнічного та трасологічного дослідження, у відповідності до вимог підпункту 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, враховуючи положення п. 8.4.9 ПРРЕЕ та відповідно до п. 8.4.11 ПРРЕЕ, позивачем нараховано відповідачу суму вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення, у розмірі 9 124,80 гривень за період з 26.03.2022 по 26.09.2022 (шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення).

Додатково, за приписами абз. 12 п. 8.4.4 ПРРЕЕ з відповідача підлягає стягненню 15967,20 гривень, сплачені за проведення експертизи.

Відтак, позивач просить суд стягнути з відповідача на користь ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вартість безобліково використаної електроенергії у розмірі 9124,80 гривень, вартість проведення експертизи у розмірі 15967,20 гривень та 2684,00 гривень судового збору. Всього: 27776,00 гривень.

Ухвалою судді Березанського міського суду Київської області від 04.10.2023 прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Клопотання представника позивача задоволено. Розгляд справи ухвалено здійснювати суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

22.11.2023 Березанський міський суд Київської області виніс ухвалу про здійснення переходу з розгляду цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін до розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням) сторін.

Копії ухвал від 04.10.2023, 22.11.2023, судові повістки про виклик до суду, копія позовної заяви з доданими до неї документами відповідачу надсилались судом в порядку ст. 128 ЦПК України на адресу її зареєстрованого місця проживання (а.с. 53; 64; 70).

Однак, конверти повернулися до суду з відміткою органів поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України).

Отже, відповідач ОСОБА_1 в силу приписів ст. 128 ЦПК України належним чином повідомлена про місце, дату і час судового засідання, до суду не з`явилася, про причини неявки не повідомила, клопотань чи заяв про відкладення розгляду справи від неї не надходило.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_1 не скористалася своїм правом, наданим ст. 178 ЦПК України, та не подала відзив.

Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання (а.с. 68).

Проте, 01.12.2023 представник позивача Мокрієнко Т.В. через систему «Електронний суд» подав заяву про розгляд справи № 356/743/23 за позовом ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягненя коштів за електроенергію, без участі представника позивача. Позовні вимоги підтримує, проти заочного рішення не заперечує (а.с. 62).

Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає.

В силу приписів ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Як визначено ч. 1 ст. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Зважаючи на те, що належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання відповідач ОСОБА_1 повторно не з`явилася в судове засідання без поважних причин та без повідомлення причин такої неявки, не подала відзив, а позивач не заперечує проти проведення заочного розгляду справи, суд дійшов висновку про наявність усіх умов для проведення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів.

Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України (ч. 2 ст. 281 ЦПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є споживачем послуг з розподілу електричної енергії, що підтверджується копією договору № 200849848 про користування електричною енергією від 08.04.2009 (а.с. 9-10); копією договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (типового договору) (а.с. 11-13); копією паспорта точки/точок розподілу (передачі) електричної енергії від 29.09.2022, адреса об`єкта споживання: АДРЕСА_1 (а.с. 14).

Згідно з актом про порушення № К 047190 від 26.09.2022, перевіркою встановлено, що в АДРЕСА_1 , споживач: ОСОБА_1 , порушено облік електричної енергії: п. 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, п. 6.4.2 ККО, що відповідає порушенню п. 8.4.2. ПРРЕЕ пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії - пошкодження стінки кріплення кожуха лічильника, що призводить до зниження показників. Порушення продемонстровано споживачу. Характеристика об`єкта: житловий будинок, о/р 200849848. Акт складено за участю споживача ОСОБА_1 . В п. 10 акту про порушення вказано, що було вилучено електролічильник. Пакет опломбований пломбою № 00257569. Пункт 11 акту про порушення: комісія оператора системи з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 18.10.2022 о 14:00 годині за адресою м. Київ, вул. Стеценка, 1 А. В акті про порушення стоїть підпис та ПІБ - ОСОБА_1 навпроти відмітки про те, що з актом про порушення ознайомлений споживач (представник споживача або інша особа, яка допустила представників оператора системи н об`єкт (територію) споживача). У графі «зауваження до складеного акта» вказано рукописним текстом таке: «з актом ознайомлена, додаткові роз`яснення буде на комісії» (а.с. 15).

До позовної заяви долучено копію листа ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» від 24.10.2022 № 04/530/10598 на ім`я ОСОБА_1 , надісланого на адресу її місця проживання, у якому ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» повідомило відповідачу про те, що 26.09.2022 під час проведення працівниками Товариства перевірки електроустановок щодо дотримання ПРРЕЕ було виявлено факт порушення ПРРЕЕ та складено Акт про порушення ПРРЕЕ № К 047190 від 26.09.2022. ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» цим листом запросило ОСОБА_1 або уповноваженого нею представника взяти участь у засіданні комісії по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ № К 047190 від 26.09.2022. Комісія відбудеться 15.11.2022 об 11:30 за адресою: вул. Стеценка, 1 а, м. Київ. (а.с. 16).

На підтвердження факту отримання відповідачем згаданого вище листа до позовної заяви додано копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про отримання ОСОБА_1 поштового відправлення 02.11.2022 (зворотній бік а.с. 16).

15.11.2022 складено протокол № 246 засідання комісії по розгляду акту № К 047190 від 26.09.2022 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. На засіданні комісії, окрім членів комісії, був присутній представник споживача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_3 (копія довіреності а.с. 17). Суть обставин порушення згідно з актом: пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії, пошкодження стійки кріплення кожуха лічильника. Розглянуті документи до акту: акт про порушення та додатки до нього, ПТР, договір, ТР, паспорт лічильника, заява споживача. Пояснення, пропозиції споживача (представника) щодо порушення: з актом не згоден. ОСОБА_3 . Пропозиції членів комісії: вилучені речові докази до акта про порушення, що упаковані в сейфпакет № 00257569, направити на проведення експертного дослідження. Після отримання експертного дослідження, запросити споживача повторно (а.с. 18).

Відповідно до копії висновку експертів за результатами проведення електротехнічного та трасологічного дослідження № 10136 від 31.05.2023: 1. У наданому на дослідження лічильнику електричної енергії типу НІК 2301 АП2 № 0 року випуску із лівої сторони прозорої кришки лічильника, в межах лівої стійки виявлено тріщини та сколи. Із верхньої сторони прозорої кришки лічильника, в межах верхньої стійки виявлено тріщину. 2. При огляді лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП2 зав. № 0 року випуску виявлено пошкодження у вигляді відділення усіх трьох стійок внаслідок прикладання до них зовнішнього значного зусилля вибивання. 3. У наданому на дослідження лічильнику електричної енергії типу НІК 2301 АП2 зав. № 0 року випуску внаслідок пошкодження (вибивання) стійок, було отримано доступ до внутрішніх елементів лічильника. При детальному дослідженні внутрішніх частин даного лічильника не виявлено пайок, які виконані не фабричним способом, сторонніх елементів, слідів від встановлення сторонніх елементів чи пристроїв, дротів тощо, чого не передбачено заводом виробником зазначеного лічильника електричної енергії типу НІК 2301 АП2 зав. № 0 року випуску (а.с. 22-30).

Зазначене вище експертне дослідження проведене на замовлення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» Незалежним інститутом судових експертиз. Вартість проведення електротехнічного дослідження відповідно до договору № 4831-КОЕ від 29.03.2023 та заяви вх. № 112 від 11 квітня 2023 року лічильник НІК 2301 АП2 зав. № 0292207 становить 13306, 00 гривень (без ПДВ), що вбачається з копії рахунка-фактури № 1304232 на оплату експертних послуг від 13.04.2023 (зворотній бік а.с. 19).

Позивач сплатив 13306,00 гривень (без ПДВ) ТОВ «НІСЕ» за проведення електротехнічного дослідження лічильника за рахунком-фактурою № СФ-1304232, що підтверджується копією платіжної інструкції № від 11.05.2023 (а.с. 20).

02.06.2023 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» листом за вих. № 04/530/5976 запросило ОСОБА_1 або уповноваженого нею представника взяти участь у засіданні комісії по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ № К 047190 від 26.09.2022. Комісія відбудеться 05.07.2023 о 10:00 за адресою: вул. Стеценка, 1 а, м. Київ. (а.с. 31).

На підтвердження факту отримання відповідачем згаданого вище листа до позовної заяви додано копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про отримання ОСОБА_1 поштового відправлення 16.06.2023 (зворотній бік а.с. 31).

05.07.2023 складено протокол № 059 засідання комісії по розгляду акту № К 047190 від 26.09.2022 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. На засіданні комісії, окрім членів комісії, був присутній представник споживача ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_3 . Суть обставин порушення згідно з актом: пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії, пошкодження стійки кріплення кожуха лічильника, що призводить до зниження показів. Розглянуті документи до акту: акт про порушення з додатками, ПТР, ТР, договір, паспорт лічильника, висновок експертного дослідження, протокол № 246 від 15.11.2022. Пояснення, пропозиції споживача (представника) щодо порушення: експертиза підтвердила пошкодження прозорої кришки лічильника. Від абонента втручання в обліковий механізм не було. Пропозиції членів комісії: акт про порушення підлягає нарахуванню згідно ПРРЕЕ п. 8.4.11 ф.5 за 184 дні (шість календарних місяців) з урахуванням автоматичного вимикача (10 А). Обсяг електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих правил становить 1778 кВт/год. Порушення, що сталося кваліфіковано як з вини споживача, вчинене відкритим способом. Рішення комісії: акт підлягає розрахунку згідно з п.п. 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, п. 8.4.11 № 5 ПРРЕЕ. Протокол містить відмітку: споживач (представник споживача) з рішенням комісії не згоден, підпис, прізвище та ініціали: ОСОБА_3 (а.с. 32).

Згідно з розрахунком обсягу та вартості необлікованої електричної енергії згідно порядку, визначеного главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ, акт № К 047190 від 26.09.2022, договір № 200849848, споживач: ОСОБА_1 , кількість днів розрахунку: 184, нараховано за період: 26.03.2022-25.09.2022: 9124,80 гривень (а.с. 33).

Відповідно до копії Витягу № 240 з Реєстру платників податку на додану вартість Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі» є платником податку на додану вартість (а.с. 21).

10.07.2023 позивачем було сформовано повідомлення про оплату за липень 2023 по акту про порушення ПРРЕЕ № К 047190 від 26.09.2022 споживачу ОСОБА_1 на суму 9124,80 гривень (а.с. 34); рахунок № від 31.05.2023 на суму 15 967,20 гривень (з ПДВ) на оплату експертизи (а.с. 35).

Стаття 15 ЦК України закріплює право особи на захист цивільних прав та інтересів. Так, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

За договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання (ч. 1 ст. 714 ЦК України).

Згідно з ч. 1-2 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Згідно з п. 1-3 ч. 3 ст. 58 Закону України «При ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом (ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії»).

Відповідно до підпункту 20 пункту 5.5.5 глави 5.5 розділу V ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового використання електричної енергії або використання електричної енергії для професійної та/або господарської діяльності на об`єктах, які розраховуються за електричну енергії за тарифом побутових споживачів, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового використання електричної енергії.

Згідно з абзацом 3 пункту 1.1.2 глави 1.1 розділу І ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Відповідно до пункту 8.2.4 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представник споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення (п.п. 8.2.5 глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ).

Відповідно до п 8.4.4 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. У разі необхідності проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення, оператор системи має зняти, упакувати (з наступним опломбуванням упаковки) пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності), та протягом 30 календарних днів від дня складення акта про порушення або прийняття на засіданні комісії з розгляду акта про порушення рішення щодо необхідності проведення експертизи/обстеження направити їх на експертизу/обстеження (про що повідомити споживача) або, якщо оператор системи не є власником засобів вимірювальної техніки, за відповідною заявою власника засобів вимірювальної техніки передати йому належним чином упаковані та опломбовані засоби вимірювальної техніки та інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності), для направлення їх на експертизу/обстеження. Якщо оператором системи до моменту передачі засобів вимірювальної техніки, індикаторів та/або пломб на експертизу пошкоджено упаковку та/або пломби, встановлені на ній, положення цієї глави не застосовуються. Оператор системи має протягом 5 робочих днів від дня отримання висновку експертизи/обстеження, ініційованого оператором системи, надіслати споживачу копію отриманого висновку.

Якщо за результатами експертизи підтверджено факт пошкодження пломб, індикаторів, засобів вимірювальної техніки або втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, витрати оператора системи на проведення експертизи спеціалізованою організацією (підприємством) відшкодовуються оператору системи стороною, відповідальною за збереження засобу комерційного обліку та пломб, крім випадків: встановлення експертизою, що порушення роботи засобу обліку виникло не з вини споживача; надання стороною, відповідальною за збереження засобу комерційного обліку та пломб, оператору системи письмової згоди з фактом пошкодження пломб, індикаторів, засобів вимірювальної техніки або втручання в роботу засобів вимірювальної техніки до моменту проведення експертизи або оплати оператором системи вартості робіт з проведення експертизи; надання стороною, відповідальною за збереження засобу комерційного обліку та пломб, оператору системи письмової відмови від проведення експертизи до моменту проведення експертизи або оплати оператором системи вартості робіт з проведення експертизи (абзац 11-12 п. 8.4.4 глави 8.4 Розділу VIII ПРРЕЕ в редакції, чинній на час проведення експертизи).

Згідно з п. 8.2.6. глави 8.2 розділу VІІІ ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення. Споживач має бути повідомлений оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. У разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії, або окремого повідомлення про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу таке повідомлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи. У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну. Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 60 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню (крім випадків необхідності проведення експертизи пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення). Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження, зазначений термін розгляду відраховується з дати їх отримання оператором системи від експертної установи. Комісія з розгляду актів про порушення може повторно розглянути акт про порушення в порядку, встановленому цими Правилами, на підставі звернення споживача, на вимогу Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, або за рішенням суду. За рішенням оператора системи у зв`язку з отриманням результатів експертизи чи інших даних, які не були відомі на момент ухвалення рішення комісією, але мають суттєве значення, рішення комісії може бути переглянуте у порядку, встановленому цими Правилами, протягом 1 року, починаючи з дня, наступного за днем його прийняття. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Судом встановлено, що акт про порушення № К 047190 від 26.09.2022, протокол № 246 засідання комісії по розгляду акту № К 047190 від 26.09.2022 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, протокол № 059 від 05.07.2023 засідання комісії по розгляду акту № К 047190 від 26.09.2022 відповідають вимогам, встановленим для їх форми та змісту ПРРЕЕ. Зміст цих документів був у передбачений спосіб доведений до відома відповідача та її представника за довіреністю.

Як передбачено абзацом 1 8.4.1 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

Факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.

Для забезпечення проведення експертизи оператор системи має зняти, упакувати, опломбувати та направити на експертизу пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності). Якщо оператором системи до моменту передачі засобів вимірювальної техніки, індикаторів та/або пломб на експертизу пошкоджено упаковку та/або пломби, встановлені на ній, положення цієї глави не застосовуються (абз. 1-2 п. 8.4.4 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ).

Згідно з п. 8.4.11 4 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ у разі виявлення у побутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (W доб, кВт·год) розраховується за формулою № 5 W доб.= 24 · P дог. · K сез. · K вик., де P дог.- величина дозволеної потужності для цієї точки комерційного обліку, передбачена договором між побутовим споживачем та оператором системи, кВт; K сез коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у період з 01 травня до 30 вересня та рівним 1 на період з 01 жовтня до 30 квітня); K вик - коефіцієнт використання потужності (додаток 10 до цих Правил).

Розрахунок вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення на підставі акту про порушення № К 047190 здійснено за формулою № 5 із врахуванням того, що величина дозволеної потужності для точки комерційного обліку, що передбачена договором між сторонами, становить 5 кВт.

Як передбачено п. 8.27 глаив 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає відповідний розподіл та покладання тягаря доказування на сторони певним чином. Одночасно згаданий принцип не передбачає обов`язок суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні у справі «Дж. К.» та інші проти Швеції» зазначив, що у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом» («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оскільки відповідачем порушено ПРРЕЕ: пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії, у зв`язку з чим було складено акт про порушення № К 047190 від 26.09.2022, який не оскаржувався відповідачем та є дійсним, а завдані збитки не відшкодовані, враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідач ОСОБА_1 не спростувала належними та допустимими доказами наданий позивачем розрахунок вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення на підставі акту про порушення № К 047190 від 26.09.2022, не надала жодних доказів на підтвердження того, що порушення сталося не з її вини.

Відповідач ОСОБА_1 жодним чином заявлені до неї вимоги не спростувала, не скористалася своїми процесуальними правами, передбаченими законом, несучи ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відтак, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

Частиною 1, п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Позивач при пред`явленні позову до суду сплатив судовий збір в сумі 2684,00 гривень (а.с. 36).

До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із проведенням експертизи (п. 1, 2 ч. 3 ст. 133 ЦПК України).

Як встановлено ч. 1-3 ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч. 4 ст. 137 ЦПК України).

Так, представник позивача у позовній заяві зазначив, що для захисту своїх прав ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» укладено договір № 1913-КОЕ від 01.12.2020 про надання правової допомоги з адвокатським об`єднанням «Перший радник». Орієнтовний розмір витрат, пов`язаних з розглядом справи на професійну правничу допомогу за домовленістю між сторонами договору № 1913-КОЕ від 01.12.2020 складає 5000,00 гривень.

Проте, представник позивача вказує, що докази щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною будуть подані або до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України.

Станом на день винесення рішення представником позивача не подано суду доказів, передбачених ст. 137 ЦПК України на підтвердження вартості наданої правничої допомоги.

Відповідно до ч. 8 ст. 141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Згідно з ч. 6 ст. 139 ЦПК України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Розмір витрат на оплату робіт залученого стороною експерта, спеціаліста, перекладача має бути співмірним зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (ч. 7 ст. 139 ЦПК України).

На підставі викладеного, з огляду на задоволення позову, суд дійшов висновку, що з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати на проведення експертизи у розмірі 15967,20 грн та 2684,00 грн витрат по сплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. 15, 16, 526, 614, 714 ЦК України, ст. 58, 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» № 2019-VIII від 13.04.2017, ст. 4, 12, 13, 76-81, 89, 137, 139, 141, 258-259, 274-279, 263-265, 268, 280-289, 352-354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до ОСОБА_1 про стягнення вартості безобліково використаної електричної енергії - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" вартість безобліково використаної електроенергії у розмірі 9124 (дев`ять тисяч сто двадцять чотири) гривні 80 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" 2684 (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири) гривні 00 копійок на відшкодування витрат зі сплати судового збору, 15967 (п`ятнадцять тисяч дев`ятсот шістдесят сім) гривень 20 копійок на відшкодування витрат по проведенню експертизи. Всього витрат, сплачених у зв`язку з розглядом справи судом, 18651 (вісімнадцять тисяч шістос п`ятдесят одну) гривню 20 копійок.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його складення до Київського апеляційного суду.

Позивач: Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі", місцезнаходження: вул. Стеценка, 1 а, м. Київ, .

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 .

Суддя Т. В. Дудар