Справа № 462/5841/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 січня 2024 року Залізничний районний м. Львова у складі:

головуючого судді: Бориславського Ю.Л.,

секретаря судових засідань: Каралюс Т.Р.,

за участю представника позивача - адвоката: Квак В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду у місті Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Левченко Людмили Гордіївни - про визнання частки померлого у спільному майні, суд

в с т а н о в и в :

представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Квак В.В. звернувся до суду із позовом до відповідача ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Левченко Л. Г., у якому просить визначити, що частка ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у праві спільної власності на квартиру АДРЕСА_1 становила 1/2. Позовні вимоги обґрунтував тим, що за життя ОСОБА_4 разом із ОСОБА_2 придбали квартиру АДРЕСА_1 . ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позивач є спадкоємцем після смерті ОСОБА_4 . Оскільки частки у праві власності на вказану квартиру не визначені, позивач позбавлений можливості оформити спадщину.

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 05.09.2023 року провадження у справі відкрито, постановлено проводити розгляд у порядку загального позовного провадження.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав повністю, просив задовольнити позов.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, подала суду заяву, у якій позов визнала повністю, просила проводити розгляд справи у її відсутності.

Суд, ухвалив про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову та продовжив судовий розгляд, оскільки заява суперечить закону.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору у судове засідання повторно не з`явилася, лише приватний нотаріус Левченко Л.Г. подала суду заяву, у якій просила проводити розгляд справи у її відсутності /а.с.26/.

Заслухавши пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, зібрані по справі докази у їх сукупності, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд виходить з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно договору купівлі-продажу квартири від 22.11.1995 року ОСОБА_4 , що проживає у АДРЕСА_2 та ОСОБА_5 , що проживає у АДРЕСА_3 купили квартиру АДРЕСА_1 /а.с.3/.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 /а.с.32/

Як встановлено судом, після смерті ОСОБА_4 заведено спадкову справу №15/2020 /а.с.28-91/.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , його батьками є: ОСОБА_4 та ОСОБА_6 .

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 06.11.2020 року ОСОБА_4 , 1961 року народження та ОСОБА_7 , 1964 року народження зареєстрували шлюб 31.07.1983 року.

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 06.11.2020 року ОСОБА_4 , 1961 року народження та ОСОБА_8 , 1963 року народження зареєстрували шлюб 24.04.1993 року.

Згідно повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 06.11.2020 року ОСОБА_4 , 1961 року народження та ОСОБА_9 , 1971 року народження зареєстрували шлюб 11.02.2010 року.

Як вбачається із матеріалів спадкової справи, із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса звернулася дружина померлого ОСОБА_3 та син ОСОБА_1 .

Як вбачається із відповіді приватного нотаріуса ЛМНО Левченко Л.Г. від 27.01.2022 року на заяву ОСОБА_1 про прийняття спадщини, нотаріус не може визначити склад спадкового майна, а саме, яка частка квартири АДРЕСА_1 належала спадкодавцю ОСОБА_4 із поданих правовстановлюючих документів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачено статтею 16 ЦК України.

Виходячи з системного аналізу основних засад цивільного судочинства, право особи на звернення до суду за захистом її прав, свобод та інтересів є одним із найважливіших прав, гарантованих Конституцією України. Воно є ознакою правової держави, проявом принципу розподілу державної влади. При цьому, можливість особистого звернення в суд залежить від наявності у того, хто звертається, цивільно-процесуальної правоздатності і дієздатності; існування правоздатності у того, хто звертається повинно бути не тільки узагалі, а й правоздатності у конкретній справі. Юридичною заінтересованістю володіють тільки ті особи, що звертаються до суду, які є учасниками спірних матеріальних правовідносин, або кому законом надане право порушення справи в інтересах інших осіб. Особа має право звернутися до суду за захистом саме своїх прав. Право на позов має особа, права, свободи або інтереси якої порушені.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи.

Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент смерті (ч. 4 ст. 25 ЦК України).

Особа, яка померла не може бути стороною у цивільному процесі, так як у неї відсутня цивільна процесуальна правосуб`єктність (ст. 46 - 49 ЦПК України).

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Відповідно до роз`яснень, викладених у пункті 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

Визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності.

Аналогічного за змістом правового висновку Верховний Суд дійшов у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 640/13903/16-ц (провадження № 61-15147св18); від 20 червня 2018 року у справі № 266/5267/18 (провадження № 61-6647св19); від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц (провадження № 61-28423св18); від 22 квітня 2020 року у справі № 601/2592/18 (провадження № 61-17859св19); від 22 квітня 2020 року у справі № 61-11210св19 (провадження № 61-11210св19); від 27 травня 2020 року у справі № 361/7518/16-ц (провадження № 61-43734св18).

Таким чином, на момент звернення до суду з позовом ОСОБА_4 помер, а тому, відповідно до частини четвертої статті 25 ЦК України, його цивільна правоздатність припинилася.

Враховуючи наведене, суд прийшов до переконання, що позовні вимоги не відповідають визначеному статтею 16 ЦК України способу захисту та є неефективними, а тому не підлягають задоволенню.

З урахуванням наведеного, суд не приймає до уваги заяву ОСОБА_10 про визнання позову як достатню та законну підставу для задоволення позовних вимог.

Згідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 2, 12, 13, 81, 82, 89, 264- 265, 268 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 16, 25, 355, 368, 370, 377 Цивільного кодексу України,

у х в а л и в :

у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Левченко Людмили Гордіївни - про визнання частки померлого у спільному майні - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у випадку оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 16.01.2024 року.

Суддя: Бориславський Ю. Л.