К И Ї В С Ь К И Й А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 березня 2024 року місто Київ

справа № 756/1066/24

апеляційне провадження № 22-ц/824/8203/2024

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача - Головачова Я.В.,

суддів: Нежури В.А., Невідомої Т.О.,

за участю секретаря судового засідання: Осінчук Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва у складі судді Луценка О.М. від 25 січня 2024 року у справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: військова частина НОМЕР_1 Державної прикордонної служби України, про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст обставин справи

У січні 2024 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 спільно проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 у період з 20 листопада 2018 року і по теперішній час. Наразі ОСОБА_3 , який є військовослужбовцем, перебуває в полоні. Встановлення факту необхідно для оформлення виплат та матеріальної допомоги, як члена військовослужбовця; для звернення у відповідні органи з метою отримання інформації про ОСОБА_3 , а також для можливості вчинення дій щодо його обміну.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 25 січня 2024 року відмовлено у відкритті провадження на підставі частини 4 статті 315 ЦПК України, оскільки зі змісту заяви вбачається спір про право.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги

У поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Скаржник зазначає, що суд дійшов помилкового висновку про наявність спору про право, оскільки це суперечить наявним в матеріалах справи доказам. Також суд безпідставно послався на постанову Верховного Суду від 22 березня 2023 року у справі № 290/289/22-ц, оскільки Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 січня 2024 року у справі № 560/17953/21 відступила від правого висновку Верховного Суду вказаного судом першої інстанції .

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

Відзив на апеляційну скаргу від заінтересованої особи не надходив.

Позиція учасників справи, які з`явилися в судове засідання

ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 в судове засіданні не з`явилися, в апеляційній скарзі представник просив розглянути справу у їх відсутність.

Представник військової частина НОМЕР_1 Державної прикордонної служби України в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи заінтересована особа повідомлялася належним чином. З урахуванням положень частини 2 статті 372 ЦПК України його неявка не перешкоджає розгляду справи.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Відповідно до змісту заяви та доданих до неї документів, встановлення факту перебування спільного проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу за період з 20 листопада 2018 року по теперішній час з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідно заявниці для представлення інтересів перед юридичними та фізичними особами та для захисту інтересів свого чоловіка ОСОБА_3 , насамперед для звернення із заявою про визволення його з полону та вчинення всіх необхідних дій для отримання пільг, компенсацій.

Заявник вказує, що ОСОБА_3 , з початку вторгнення РФ на територію України проходив військову службу у НОМЕР_2 прикордонному загоні (військова частина НОМЕР_1 з місцем дислокації АДРЕСА_1 ) з 11 жовтня 2018 року по теперішній час, у підтвердження чого подала до суду копії довідок про проходження такої служби.

Матеріали заяви не містять відомостей про родичів ОСОБА_3 - матір, батько, чи інших, які мають право на отримання такої допомоги, та, на думку суду першої інстанції, мають бути залучені заінтересованими особами у справі.

Позиція суду апеляційної інстанції

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною 1 статті 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження

наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд розглядає в порядку окремого провадження справи, зокрема, про встановлення фактів, що мають юридичне значення (пункт 5 частина 2 статті 293 ЦПК України).

До справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які розглядаються судом, відповідно до пункту 5 частини 1 статті 315 ЦПК України належать справи про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Отже, факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення та породжувати юридичні наслідки.

Водночас відповідно до частини 4 статті 315 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи залишає заяву без розгляду.

Тобто, у разі встановлення обставин того, що факт, який просить встановити заявник, пов`язаний з необхідністю вирішення в судовому порядку спору про право, суд відмовляє у відкритті провадження або залишає заяву без розгляду, якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи.

Відповідно до пункту 6 статті 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", за військовослужбовцями, захопленими в полон або заручниками, а також інтернованими в нейтральних державах або безвісно відсутніми, зберігаються виплати в розмірі посадового окладу за останнім місцем служби, окладу за військовим званням, надбавки за вислугу років, інших щомісячних додаткових видів грошового забезпечення постійного характеру та інші види грошового забезпечення з урахуванням зміни вислуги років та норм грошового забезпечення. Сім`ям зазначених військовослужбовців щомісячно виплачується грошове забезпечення, в тому числі додаткові та інші види грошового забезпечення, у порядку та в розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Виплата грошового забезпечення здійснюється з дня захоплення військовослужбовців у полон або заручниками, а також інтернування в нейтральних державах або зникнення безвісти, членам сімей військовослужбовців за їх заявою на ім`я командира (начальника, керівника) військової частини (установи, організації). Командир (начальник, керівник) військової частини (установи, організації) розглядає протягом 15 днів подані документи та приймає рішення щодо виплати або відмови у виплаті грошового забезпечення, про що повідомляється заявнику в письмовій формі (пункти 4, 5 Порядку виплати грошового забезпечення сім`ям військовослужбовців, захоплених у полон або заручниками, а також інтернованих у нейтральних державах або безвісно відсутніх, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2016 року № 884).

Як убачається з заяви ОСОБА_1 , метою встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу є не тільки оформлення виплат та матеріальної допомоги, як члена військовослужбовця, а також і здійснення дій з комунікації з відповідними органами щодо встановлення долі військовослужбовця ОСОБА_3 .

Тобто, у разі встановлення судом даного факту, останній породжуватиме для ОСОБА_1 юридичний наслідок, від якого залежить виникнення в неї права на звернення з заявою на ім`я командира (начальника, керівника) військової частини (установи, організації) щодо отримання грошового забезпечення як члена сім`ї військовослужбовця відповідно до Закону

України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", а також надасть можливість здійснювати і інші дії, передбачені законодавством України.

Колегія суддів вважає, що відмовивши у відкритті провадження з підстав наявності спору про право, суд прийшов передчасного висновку, оскільки встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу в окремому провадженні не встановлює наявність чи відсутність права ОСОБА_1 на грошове забезпечення військовослужбовця, а лише надає їй право на звернення до компетентних органів з відповідною заявою про його виплату та вчинення інших дій у разі задоволення заяви.

Окремо слід зазначити, що пославшись на постанову Верховного Суду від 22 березня 2023 року у справі № 290/289/22-ц, яка подібна даній справі, та відповідно до висновків якої такі заяви взагалі не підлягають вирішенню у порядку цивільного судочинства, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18 січня 2024 року у справі № 560/17953/21 відступила від вказаного правового висновку.

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про відмову у відкритті провадження у справі.

При цьому суд не позбавлений можливості у разі встановлення в ході розгляду справи наявного, реального спору, вирішити питання про залишення заяви без розгляду в подальшому, як це передбачено частиною 4 статті 315 ЦПК України.

За таких обставин колегія суддів доходить висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , задовольнити.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 25 січня 2024 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Судді: