Справа № 405/805/23
Номер провадження 2/404/1030/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2024 року Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючого судді Іванової Н.Ю.

при секретарі - Коцюбі Т.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В:

До Ленінського районного суду м. Кіровограда звернулась ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, просила суд розірвати шлюб, укладений між нею та відповідачем, зареєстрований 25 листопада 2006 року Кіровським відділом реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського міського управління юстиції, актовий запис № 1162. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище « ОСОБА_3 ».

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 28 лютого 2023 року матеріали цивільної справи передано на розгляд до Кіровського районного суду м. Кіровограда.

Ухвалою судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 березня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного провадження в судовому засіданні з викликом сторін.

18 травня 2023 року від представника позивача, адвоката Турта А.В. надійшла заява про уточнення позовних вимог, відповідно якої вона просила суд визначити місце проживання малолітньої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із позивачем, її матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ; надати малолітній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дозвіл на виїзд за межі України без згоди та супроводу батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у супроводі матері ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

12 червня 2023 року від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Орган опіки та піклування Кропивницької міської ради, про визначення місця проживання дитини та надання дозволу малолітній дитині на виїзд за межі України без згоди та супроводу матері.

Представник позивача, адвокат Турта А.В. надала заяву, в якій не заперечила проти прийняття зустрічної позовної заяви. Просила суд прийняти до провадження подану нею заяву про уточнення позовних вимог від 18 травня 2023 року.

Відповідач в судове засідання не з`явився. Повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали справи, ознайомившись з поданою зустрічною позовною заявою та поданою стороною позивача заявою від 18 травня 2023 року, суд дійшов наступного висновку.

Згідно до ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно положень частин 2 та 3 ст.193 ЦПК України, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Приймаючи до уваги, що вимоги за первісним та зустрічним позовами взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, форма і зміст зустрічної позовної заяви відповідає вимогам ст.194 ЦПК України, суд вважає за необхідне прийняти зустрічний позов та об`єднати його в одне провадження з первісним.

Згідно ч. 4 ст. 193 ЦПК України, у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно ч.5 ст.19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв`язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Оскільки в матеріалах справи відсутній письмовий висновок Органу опіки та піклування щодо визначення місця проживання малолітньої дитини, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання Органу опіки та піклування надати суду відповідний висновок.

У відповідності до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

За п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

У позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог:

- спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

- якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад, ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Таким чином, предмет позову - це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права.

Зазначене розуміння елементів позову закріплюється у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року № 5.

Також вказане відповідає правовій позиції, викладеній в постанові Верховного Суду у справі №911/2139/19 від 03 серпня 2020 року, в якій також зазначено, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову.

З вказаного вбачається, що у разі бажання позивача змінити предмет або підставу позову, збільшити або зменшити позовні вимоги, він повинен подати до суду саме таку заяву.

За наведених обставин, суд дійшов висновку, про подана стороною позивача заява в порядку ст. 49 підлягає до прийняття судом.

Також, суд дійшов висновку про необхідність надання відповідачу часу для підготовки відзиву на заяву, з метою забезпечення виконання завдань цивільного судочинства.

На підставі викладеного та керуючись статтями 49, 193, 194, 260 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти до провадження заяву представника позивача, адвоката Турта А.В. від 18 травня 2023 року в порядку статті 49 ЦПК України та у подальшому розглядати справу з урахуванням уточнених позовних вимог.

Об`єднати в одне провадження зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Орган опіки та піклування Кропивницької міської ради, про визначення місця проживання дитини та надання дозволу малолітній дитині на виїзд за межі України без згоди та супроводу матері з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання малолітньої дитини, присвоївши єдиний номер №405/805/23 № провадження 2/404/394/23.

Продовжувати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Призначити у справі підготовче судове засіданні на 07 травня 2024 року об 11 год. 30 хв. в залі №16 судових засідань Кіровського районного суду м. Кіровограда.

Визначити ОСОБА_1 п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання відзиву на зустрічну позовну заяву, який має відповідати вимогам ч.ч. 3-5 ст.178 ЦПК України, та всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Копія відзиву та доданих до нього документів одночасно з наданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст.178 ЦПК України).

Встановити ОСОБА_2 п`ятиденний строк з дня отримання відзиву на зустрічну позовну заяву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам ч.ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з надісланням (наданням) до суду повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи.

Встановити ОСОБА_1 п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, яке має відповідати вимогам ч.ч.3-5 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити третій особі за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для надання пояснення щодо позову, а щодо відзиву протягом п`яти днів з дня його отримання, які мають відповідати вимогам ч.ч.3-6 ст.178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити ОСОБА_2 п`ятнадцятиденний строк з дня отримання даної ухвали суду для подання відзиву на заяву представника позивача від 18 травня 2023 року в порядку статті 49 ЦПК України, який має відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України, одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити ОСОБА_1 п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, яка має відповідати вимогам частини третьої п`ятої ст.178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Згідно ст. 180 ЦПК України, встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, що дозволить іншим учасникам справи отримати заперечення завчасно до початку розгляду справи по суті. У запереченні відповідач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань і аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. Заперечення підписується відповідачем або його представником. До заперечення застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 цього Кодексу.

Повідомити учасників справи про місце, дату і час слухання справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складено 12.02.2024 року.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Н. Ю. Іванова