Провадження № 2-п/752/8/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді- Машкевич К.В.

за участю секретаря- Гненик К.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, суд

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 14 серпня 2023 року позов Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 / ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , ІН НОМЕР НОМЕР_1 / на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПРИВАТБАНК»/ 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1 Д, адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набержна Перемоги, буд. 50, , МФО № 305299/ заборгованість за договором б/н від 03 травня 2017 року в розмірі 36373,50 грн. та судові витрати в розмірі 2684,00 грн.

14 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду.

В поданій заяві посилається на те, що вона з 29 квітня 2023 року по 09 вересня 2023 року перебувала за межами України та не могла знати про наявність даного провадження відносно неї. Відповідно до довідки Повітового Ужонду Праці Республіки Польща від 04 травня 2023 року отримала статус безробітної. Тому сплата чергового платежу була з об`єктивних причини тимчасово неможлива. Крім того, в період виникнення заборгованості, а саме між останнім платежем 21 квітня 2023 року та датою подання позовної заяви до суду 19 червня 2023 року минуло два місяці. Позивач не намагався врегулювати дане питання в досудовому порядку.

Вважаючи ці підстави достатніми, просить задовольнити заяву, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду по суті.

В судове засідання сторони не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином.

Відповідач в судове засідання не з`явилась, просила слухати справу у її відсутність.

У відзиві на заяву про перегляд заочного рішення представник позивача зазначив, що у заяві про перегляд заочного рішення обов`язково повинні зазначені обставини для скасування заочного рішення та матеріальні обставини. Крім того, відповідач повинен вказати на докази, якими обґрунтовуються заперечення проти вимог позивача. При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Відповідачем не надано належних доказів не укладання кредитного договору, а також доказів, які б підтверджували факт виконання зобов`язань за договором. Твердження відповідача спростовуються доказами по справі та не впливають на зміст ухваленого рішення. Що стосується заходів досудового врегулювання спору, вони не проводились, оскільки законом не встановлена їх обов`язковість для спірних правовідносин.

Виходячи з цього, просив відмовити у задоволенні заяви з підстав необгрунтованості.

28 березня 2023 року від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив, в якій вона просила врахувати, що станом на 25 березня 2024 року предмет позову - заборгованість за кредитним договором у розмірі 36373,50 грн. відсутній. Вона звернулась до позивача з заявою про розірвання договору від 03 травня 2017 року з підстави погашення боргових зобов`язань в повному обсязі. Таким чином, відсутність з боку позивача наміру досудового врегулювання спору, не мусить лягати тягарем на плечі безробітного відповідача. Оскільки позивач на власний розсуд зробив вибір не вирішувати спір в досудовому порядку, а отже вона не несе відповідальності та не зобов`язана сплачувати в такому разі судовий збір. Просила скасувати заочне рішення, призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Постановити ухвалу, якою закрити провадження у справі, в зв`язку з відсутністю предмета спору, що є обов`язкового закриття провадження у справі. Вирішити питання про судові витрати, повернути позивачу судовий збір з державного бюджету та слухати справу у відсутність її та її представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Встановлено, що заочне рішення в справі було ухвалене судом 14 серпня 2023 року за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Як вбачається з матеріалів справи ухвала про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками, що направлялись на адресу відповідача, не були отримані, про що було здійснено відмітку поштового відділення «за закінченням терміну зберігання» (а.с.148).

Згідно з вимогами ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання, повістка вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання, то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб- сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи в його відсутності, порушені не були.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

У той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини,

кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо належного повідомлення відповідача про розгляд справи.

Таким чином, відповідач належним чином повідомлявся про розгляд даної справи за адресою її реєстрації.

Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом таких обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки та не подав відзив з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

В той же час, викладені в заяві доводи та обставини у своїй сукупності не можуть слугувати належними доказами, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з цього, відсутності мотивації усіх в сукупності підстав для скасування заочного рішення суду, підстави для задоволення заяви відсутні.

Керуючись ст.ст. 280, 284-288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованост - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.В.Машкевич