КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 березня 2024 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Верланов С.М., Невідома Т.О.,

секретар Цуран С.С.,

розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Нежури В.А., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

В судовому засіданні, призначеному на 28.02.2024, ОСОБА_1 було подано заяву про відвід судді-доповідачаКиївського апеляційного суду Нежури В.А., з підстав злочинного маніпулювання системою автоматизованого розподілу даної справи в Київському апеляційному суді, а також порушення визначеного законом порядку визначення колегії суддів при розгляді даної справи.

Порушенням розумних строків фактично відбувається загалом в суді апеляційної інстанції вже на протязі двох місяців, оскільки подану заяву про перегляд судового рішення за нововиявленними та виключними обставинами Київським апеляційним судом до розгляду до цього часу не було прийнято, з порушенням закону ухвалу про відкриття провадження у справі № 755/18770/19 до цього часу постановлено не було.

Маніпулювання системою автоматизованого розподілу призвело до винесення протиправного «протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 21.12.2023», що може порушити основні засади судочинства та завдання Київського апеляційного суду, встановлених законодавством, і нести загрозу авторитету правосуддя, тому є всі підстави для задоволення заяви про відвід та проведення повторного автоматизованого розподілу справи № 755/18770/19.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав подану заяву про відвід судді-доповідача та просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи викладені в заяві про відвід судді-доповідача Нежури В.А., апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення поданої заяви, враховуючи наступне.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, у справі відсутні підстави, визначені статтями 37-39 ЦПК України, які б свідчили про упередженість судді та, відповідно, могли б бути підставою для його відводу.

При цьому, слід зазначити, що згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Твердження заявника про втручання судді у автоматизований розподіл справ спростовується наступним.

Згідно пункту 1.1 Розділу ІІ Засад використання автоматизованої системи документообігу Київського апеляційного суду, затвердженого Рішенням зборів суддів Київського апеляційного суду № 2 від 05.02.2021, зі змінами (далі - Засади № 2), автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється автоматизованою системою в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Відповідно до пунктів 1.3, 1.4 Засад № 2 під час розподілу справ автоматизованою системою визначається суддя-доповідач, який одночасно є головуючим суддею у судовій справі. Судова справа розглядається постійною колегією суддів, до складу якої входить визначений автоматизованою системою суддя-доповідач. Результатом автоматизованого розподілу судової справи є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями, що автоматично створюється автоматизованою системою та долучається до матеріалів справи.

У пункті 2.1 Засад № 2 встановлено, що склад колегії суддів по розгляду справи формується в автоматичному режимі автоматизованою системою одразу після визначення автоматизованою системою судді-доповідача згідно з налаштуванням складів постійних колегій суддів, затверджених рішенням зборів суддів.

У пункті 4.1. Розділу 2 Засад № 2 визначено, що раніше визначеному в судовій справі судді, судді-доповідачу, колегії суддів передаються заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Якщо такий склад суду сформувати неможливо, заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами підлягають автоматизованому розподілу у загальному порядку

З огляду на зазначене, заявником не доведено втручання судді-доповідача Нежури В.А. в автоматизовану систему розподілу справ під час визначення складу колегії суддів для розгляду заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами.

Окрім зазначеного слід звернути увагу на те, що заявлені підстави для відводу з підстав злочинного маніпулювання системою автоматизованого розподілу при визначені складу колегії суддів вже зазначались заявником у заяві про відвід від 22.02.2024, і ухвалою Київського апеляційного суду від 26.02.2024 встановлено, що зазначені доводи ґрунтуються виключно на суб`єктивній оцінці (т. 2 а.с. 79-81).

Також, апеляційний суд вважає за необхідне роз`яснити заявнику ст. 44 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

У пункті 1 частини 2 статті 44 ЦПК України закріплено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема за заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Частиною 3 статті 44 ЦПК України передбачено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 34, 36, 37, 40 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді-доповідача Київського апеляційного суду Нежури В.А. залишити без задоволення.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді С.М. Верланов

Т.О. Невідома