УХВАЛА

13 березня 2024 року

м. Київ

справа № 362/5155/14-ц

провадження № 61-17340св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Луспеника Д. Д.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Київське лісове господарство» до Київської обласної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання недійсними розпоряджень, державних актів на право власності на землю та витребування земельних ділянок, за касаційною скаргою ОСОБА_3 , яка подана її представником - адвокатом Колодієм Олександром Миколайовичем, на постанову Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року у складі колегії суддів: Верланова С. М., Нежури В. А., Поліщук Н. В.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2014 року заступник прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Київське лісове господарство» (далі - ДП «Київське лісове господарство») звернувся до суду з позовом до Київської обласної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання недійсними розпоряджень, державних актів на право власності на землю та витребування земельних ділянок.

Справа розглядалася судами неодноразово.

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 17 жовтня 2016 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду Київської області від 21 лютого 2017 року, у задоволенні позову заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, ДП «Київське лісове господарство» відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 27 листопада 2019 року касаційну скаргу заступника прокурора Київської області задоволено частково.

Рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 17 жовтня 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Київської області від 21 лютого 2017 року скасовано, справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції (касаційне провадження № 21642св18).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2023 року клопотання представника відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвоката Блажка Р. П. задоволено.

Закрито провадження у вказаній справі на підставі пункту 2 частини першої статті 255 ЦПК України.

Постановою Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури задоволено частково.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2023 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У грудні 2023 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_3 , яка подана її представником - адвокатом Колодієм О. М., на постанову Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06 грудня 2023 року касаційна скарга ОСОБА_3 , яка подана її представником - адвокатом Колодієм О. М., на постанову Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року передана для розгляду колегії суддів: Ступак О. В. (суддя-доповідач), Гулейкову І. Ю., Погрібному С. О. (провадження № 61-17340ск23).

Відповідно до розпорядження Заступника керівника Апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного цивільного суду від 10 січня 2024 року № 38/0/226-24 про призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи у зв`язку з обранням до Великої Палати Верховного Суду судді Ступак О. В. та на підставі службової записки Секретаря Першої судової палати Луспеника Д. Д. призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 362/5155/14-ц за касаційним провадженням № 61-17340ск23.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 січня 2024 року для розгляду касаційної скарги ОСОБА_3 , яка подана її представником - адвокатом Колодієм О. М., на постанову Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року визначено суддю-доповідача - Лідовця Р. А. та суддів, які входять до складу колегії: Гулейкова І. Ю., Луспеника Д. Д.

У касаційній скарзі ОСОБА_3 , посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить постанову Київського апеляційного суду від 07 листопада 2023 року скасувати та залишити в силі ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2023 року.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Підставою касаційного оскарження зазначеного судового рішення ОСОБА_3 вказує те, що апеляційним судом неповно з`ясовані фактичні обставини справи, неправильно досліджені та оцінені наявні у справі докази, що призвело до скасування законної ухвали суду першої інстанції про закриття провадження у справі з підстав, передбачених пунктом 2 частини першої статті 255 ЦПК України. Зазначає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що зміни до законодавства у сфері регулювання земельних відносин, відповідно до яких землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, свідчать про втрату Кабінетом Міністрів України підстав для розпорядженням земельними ділянками, які прокурор вважає спірними, тому відсутні підстави для представництва інтересів Кабінету Міністрів України прокурором. Крім того, виходячи із засад правонаступництва, Київська обласна державна адміністрація повинна виступати як позивач, що вказує на неможливість розгляду позову за відсутністю предмета спору як такого, оскільки позовні вимоги у справі хоча й стосуються конкретного матеріально-правового об`єкта - земельних ділянок, розпорядником яких є облдержадміністрація, проте беззаперечний факт поєднання як позивача та відповідача в одній особі внаслідок змін до законодавства, об`єктивно виключає виникнення правового конфлікту між позивачем і відповідачем. Вважає, що судом апеляційної інстанції не застосовано правові висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 5023/10655/11, від 26 лютого 2019 року у справі № 915/478/18, від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц, від 06 липня 2021 року у справі № 911/2169/20 та постанові Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 907/551/17.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини п`ятої статті 279 ЦПК України cуд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу необхідно розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Державного підприємства «Київське лісове господарство» до Київської обласної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , про визнання недійсними розпоряджень, державних актів на право власності на землю та витребування земельних ділянок, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: Р. А. Лідовець

І. Ю. Гулейков

Д. Д. Луспеник