КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Кулікова С.В.
№ 22-ц/824/1215/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 359/7311/23

10 квітня 2024 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кулікової С.В.

суддів - Музичко С.Г.

- Болотова Є.В.

при секретарі - Кіпрік Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за апеляційноюскаргою ОСОБА_1 на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду від 23 жовтня 2023 року, постановлену під головуванням судді Чирки С.С., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія» «Онлайн Фінанс», третя особа: приватний нотаріус Житомирського нотаріального округу Горай Олег Станіславович, приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоров Павло Володимирович про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,-

в с т а н о в и в:

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «ФК «Онлайн Фінанс», третя особа: приватний нотаріус Житомирського нотаріального округу Горай О.С., приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоров П.В. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню, в якому просив суд: розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи; визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис № 57284, вчинений приватним нотаріусом Гораєм О.С. від 02.10.2020 року про стягнення заборгованості з ОСОБА_2 за кредитним договором 980673321 від 13 березня 2019 року, на користь ТОВ «Манівео Швидка Фінансова допомога», правонаступником усіх прав та обов'язків якого є ТОВ «Таліон Плюс» на підставі договору відступлення прави вимоги № 28/1118-01 від 28.11.2018 року, правонаступником якого усіх прав та обов'язків якого, на підставі договору відступлення прави вимоги № 05/0820-01 від 05.08.2020 року є ТОВ «ФК «Онлайн Фінанс» у розмірі 29 611,60 грн.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 23 жовтня 2023 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, позивач ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив ухвалу скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що при відкритті провадження, вирішуючи питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд не звернув увагу на той факт, що позивач є військовослужбовцем, виконує бойові завдання, здійснює заходи із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації. У позові позивач просив розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи, оскільки на переконання позивача відповідно до ст. 19 та 274 ЦПК України, ця справа являє собою справу незначної складності, адже пріоритетним є її швидке вирішення.

Вважає, що включивши клопотання до позову про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, він виконав вимогу, передбачену п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, тобто висловив до суду відповідне прохання про розгляд справи за його відсутності, а його не з'явлення не перешкоджало розгляду справи.

Посилався на те, що твердження суду щодо повторної неявки у судове засідання є безпідставним, оскільки в судовому засіданні 13.09.2023 року суд задовольнив клопотання позивача про витребування доказів у приватного нотаріуса, при цьому в ухвалі суду не міститься жодних відомостей щодо неявки позивача.

Учасники справи в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належно шляхом направлення судового повідомлення позивачу та відповідачу до електронного кабінету, а третім особам - на електронну пошту, тому колегія суддів вважала можливим провести розгляд справи за їх відсутності.

Заслухавши доповідь судді Кулікової С.В., перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що у липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОВ «ФК «Онлайн Фінанс», третя особа: приватний нотаріус Житомирського нотаріального округу Горай О.С., приватний виконавець виконавчого округу Київської області Говоров П.В. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню.

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 31 липня 2023 року відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом сторін). Призначено судове засідання по розгляду справи по суті на 13 вересня 2023 року на 11 год. 00 хв.

Також у липні 2023 року позивач подав до суду клопотання про витребування доказів.

Згідно довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Ухвала» від 31.07.2023 доставлено 08.08.2023 року одержувачу на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно протоколу судового засідання від 13 вересня 2023 року сторони в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Від позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

Судом постановлено ухвалу про задоволення клопотання про витребування доказів.

Наступне засідання призначено на 23 жовтня 2023 року на 09 год. 00 хв.

Згідно довідки про доставку електронного листа, документ в електронному вигляді «Судова повістка повідомлення про судове засідання» від 13.09.2023 року було доставлено 13 вересня 2023 року одержувачу на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно протоколу судового засідання від 23 жовтня 2023 року, в судове засідання позивач двічі не з'явився, був належним чином повідомлений про розгляд справи двічі належним чином, про що свідчать довідки про доставку електронного листа.

23 жовтня 2023 року суд постановив ухвалу про залишення позову без розгляду, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки позивач двічі не з'явився в судове засідання, а саме 13.09.2023 року та 23.10.2023 року, був повідомлений про розгляд справи належним чином.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

У статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що:

«учасник справи має право: а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що:

«залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому, позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача

є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки

в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 лютого 2022 року в справі № 201/13532/15-ц (провадження № 61-17821св21) зазначено, що:

«причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Враховуючи викладене, суди попередніх інстанцій встановивши, що позивач будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи в суді першої інстанції не з`явився у судові засідання, призначені на 27 листопада 2017 року та 05 лютого 2018 року, і не надіслав заяву до суду про розгляд справи за його відсутності, дійшли обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду, правильно застосувавши положення статей 223, 257 ЦПК України».

У справі, що переглядається: 13 вересня 2023 рокупозивач у судове засідання не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявсявідповідно до норм процесуального законодавства. Про причини неявки до суду позивач не повідомляв; у судове засідання 23 жовтня 2023року позивач повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. При цьому, ОСОБА_1 заяв про відкладення розгляду справи з поважних причин чи про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.

Встановивши, що ОСОБА_1 належним чином повідомлено про місце, дату і час судового розгляду справи, проте позивач в судове засідання двічі поспіль не з`явився, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, суд першої інстанції обґрунтовано залишив позов без розгляду.

Відтак, доводи апеляційної скарги про відсутність повторної неявки в судове засідання спростовуються встановленими судом обставинами.

Аргументи ОСОБА_1 про те, що при відкритті провадження, вирішуючи питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, суд не звернув увагу на той факт, що позивач є військовослужбовцем, виконує бойові завдання, здійснює заходи із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії російської федерації, тому у позові позивач просив розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи, колегія суддів відхиляє, оскільки вони не спростовують висновків суду. У разі неможливості прибуття в судові засіданні, позивач не був позбавлений можливості подати до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Інші доводи апеляційноїскарги щодо порушень судом норм процесуального права, спростовуються встановленими судом фактами і обставинами, а також змістом правильно застосованих до спірних правовідносин норм процесуального права.

Згідно з ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала постановлена з дотриманням норм процесуального права, підстави для її скасування та задоволення апеляційної скарги відсутні.

Керуючись ст.ст.367, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду від 23 жовтня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 16 квітня 2024 року.

Головуючий: Судді: