Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/677/24

Номер провадження: 2/511/321/24

"13" березня 2024 р. суддя Роздільнянського районного суду Одеської області Гринчак С. І. , розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и в:

У лютому 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в якій просить:

- встановити факт, що він, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , являюсь рідним сином батька, ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- встановити факт, що він, ОСОБА_1 , являюсь рідним братом ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

- визнати за ним, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право сумісної приватної власності в розмірі (частки) - 2/3 частини без виділення частки в натурі на нерухоме майно, житловий будинок з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , який складається з: веранди, площею 8.3 кв. м., жилої кімнати 18.10 кв.м., жилої кімнати - 21.8 кв.м., кухні - 9.3 кв.м., коридору - 5 кв.м., загальна площа буинку 62.50 кв.м., житлова 39..90 кв.м., господарські спорди: веранда - «а»„ літня кухня -«Б», сарай - «В», погріб -«Г», огорожа №1, 2, ворота - N93.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд вважає, що вказана позовна заява подана в порушення вимог законодавства та повинна бути залишена без руху, з огляду на наступне.

Адреса реєстрації та проживання відповідача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , в позовній заяві зазначена: АДРЕСА_2 .

Виходячи з вимог п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити місце проживання чи перебування відповідача, поштовий індекс, а також реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

За відомостями адресно-довідкового підрозділу ГУДМС, УДМС України у Чернівецький області, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрованим/знятим з реєстрації не значиться.

Позивачу потрібно надати, або уточнити місце реєстрації відповідача.

Крім того, відповідно до ст. 318 ЦПК України у заяві про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено: 1) який факт заявник просить встановити та з якою метою; 2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; 3) докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з`ясувати мету встановлення; встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення. Для цього заявник разом із заявою про встановлення факту подає докази на підтвердження того, що до її пред`явлення він звертався до відповідних організацій за одержанням документа, який посвідчував би такий факт, але йому в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови (відсутність архіву, відсутність запису в актах цивільного стану тощо); чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів».

Однак, всупереч вказаним вимогам, позивачем не надано довідки органу РАЦСу про неможливість внесення змін і доповнень, виправлень у запису актів цивільного стану.

Також, позивачем не надано жодного доказу, які підтверджують наявність факту родинних відносин, ( свідоцтва про народження позивача та його братів, акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб).

В силу положень ст. 392 ЦК України позов про визнання права власності може бути пред`явлений, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати власником документа, який засвідчує право власності.

Відповідно до абз. 2, 3 п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 « Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначає, що при розгляді справ про спадкування судам слід звернути увагу на наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Главою 86 ЦК, а також спеціальним законодавством, зокрема, Законом України «Про нотаріат», підзаконними нормативними актами, визначено нотаріальний порядок оформлення права на спадщину, що відповідає встановленій законодавством сукупності функцій притаманній юрисдикційній діяльності судів та нотаріусів, що знайшло також підтвердження у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування». У разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення у нотаріальному порядку.

З наданого листа нотаріуса від 19.01.2024 року доданого до поданої позовної заяви, в якості доказу, як на підставу для звернення до суду за захистом своїх прав, не вбачається відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність правоустановчих документів на спадкове майно на ім`я спадкодавця, а зазначено що пропущено термін для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Також нотаріус звертає увагу на розбіжності у прізвищах. Для визначення Вам додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, або встановити факт постійного проживання разом зі спадкодавцем, а також встановити факт родинних відносин зі спадкодавцем, рекомендовано звернутися до суду.

Також, до п.2 ч.1 статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні». Цей Закон визначає правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів.

Оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Позивачем не надано документів про оцінку житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки площею 0,25 га, для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд (присадибну ділянку), які знаходяться за адресою: АДРЕСА_3 .

З огляду на те, що відсутній звіт про оцінку майна, що унеможливлює суд визначити ціну позову, а відтак відсутня можливість перевірки розміру судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду із вимогою про визнання права власності на майно.

Тобто позивач повинен вказати дійсну вартість спірного нерухомого майна на момент звернення до суду та надати відповідні підтверджуючи документи та сплатити судовий збір з урахуванням дійної оцінки майна.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Окрім того, частиною 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачає, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено 3 вимоги ( дві вимоги факт родинних відносин, та одна вимога визнання права власності.)

Дві вимоги (факт родинних відносин), хоча і є однорідними, пов`язані між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, проте судовий збір потрібно сплатити за кожну вимогу окремо.

Позивачем сплачено за одну вимогу - 605,60грн.

Отже, позивачу потрібно доплати 605,60грн.

Та сплатити судовий збір, з урахуванням дійної оцінки майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суддя вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про встановлення факту та визнання права власності на спадкове майно, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви не пізніше п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що якщо відповідно до ухвали суду у встановлений строк вимоги ухвали суду будуть виконані, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання, а інакше заява буде вважатися неподаною і повернута позивачам.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://rz.od.court.gov.ua/sud1524/gromadyanam/csz/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя:С. І. Гринчак