Провадження № 2/185/978/24
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

14 березня 2024 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М.

з участю секретаря судового засідання Бублик А.В.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я,

В С Т А Н О В И В:

17 листопада 2023 року ОСОБА_1 через свого представника адвоката Повалій Олену Василівну звернулась з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я.

Позиція позивача

Позивачка посилається на те, що вона працювала на виробничих структурних підрозділах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля». 29 червня 2006 року з нею стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, що підтверджується актом форми Н-1 № 27 від 30 червня 2006 року.

Довідкою МСЕК від 23 жовтня 2006 року позивачці первинно встановлено 40 відсотків втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності за трудовим каліцтвом.

Позивачка вважає, що за таких обставин відповідач повинен відшкодувати їй моральну шкоду, оскільки вона втратила здоров`я саме з вини підприємства, яке не створило безпечних умов праці.

Позивачка просить стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» в рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 245 000 грн.

Заяви та клопотання відповідача

Від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшла заява із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

На думку представника відповідача справа потребує розгляду у порядку загального позовного провадження, оскільки для повного та всебічного розгляду справи необхідна особиста участь позивачки у судовому розгляді справи, крім того справа має прецедентний характер і становить значний суспільний інтерес, для встановлення факту заподіяння моральної шкоди необхідно вирішити клопотання про проведення судово-психологічної експертизи, у позовній заяві не зазначено яким чином позивачка розрахувала розмір моральної шкоди.

Крім того представником відповідача подані клопотання:

- про визнання обов`язковою явки позивачки у судове засідання,

- про витребування додаткових доказів у позивачки, а саме розрахунку розміру моральної шкоди та документів, які свідчать про виконання вимог Індивідуальної програми реабілітації,

- про витребування додаткових доказів у Павлоградської міжрайонної МСЕК, а саме документів, що свідчать про виконання або невиконання позивачкою Індивідуальної програми реабілітації.

Як передбачено частинами 4, 5 статті 277 ЦПК України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно пункту 2 частини 1 статті 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є зокрема з`ясування заперечень проти позовних вимог, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного та безперешкодного розгляду справи по суті.

За змістом статей 81, 83 ЦПК України, позивач зобов`язаний довести ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивачкою додані до позовної заяви письмові докази, що підтверджують обставини, на які вона посилається у позовній заяві, а саме її роботу на підприємстві відповідача у шкідливих умовах, встановлення їй висновком МСЕК первинновтрати професійної працездатності внаслідок трудового каліцтва.

За змістом статті 23 Цивільного кодексу України, розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості.

Позиція позивачки по справі детально викладена у позовній заяві, зокрема позивачкою зроблений докладний опис негативних змін у її житті, спричинених ушкодженням здоров`я, тому немає необхідності обов`язкової явки позивачки у судове засідання.

На позивачку законом не покладено обов`язку надавати розрахунок розміру моральної шкоди.

Як визначено постановою Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 210/3177/17, право працівника на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання, настає з дня встановлення йому МСЕК стійкої втрати працездатності.

Таким чином факт встановлення позивачці стійкої втрати працездатності висновком МСЕК вже є підставою для відшкодування їй моральної шкоди.

Додаткові докази, які просить витребувати представник відповідача, не стосуються предмету позову.

Призначення по справі судово-психологічної експертизи є недоцільним, оскільки позивачкою такого клопотання не заявлено, для встановлення факту спричинення моральної шкоди та оцінки її розміру не потрібні спеціальні знання.

Тому суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, про витребування додаткових доказів, а також про визнання обов`язковою явки позивачки у судове засідання.

Заперечення відповідача

ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» згідно поданого відзиву позовні вимоги не визнає, посилаючись на те, що позивачкою не доведено факту заподіяння їй моральної шкоди, а також наявності вини підприємства у спричиненні цієї шкоди.

Фактичні обставини, встановлені судом

З матеріалів справи видно, що ОСОБА_1 працювала на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля»

29 червня 2006 року з позивачкою стався нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, що підтверджується актом форми Н-1 № 27 від 30 червня 2006 року. Під час пересування по території підприємства ОСОБА_1 послизнулась на вологому та брудному кахелі і впала на сходи перед підземним переходом, отримала травму закритий перелом куприка зі зміщенням. (а.с.11-12)

Довідкою МСЕК від 23 жовтня 2006 року позивачці первинно встановлено 40 відсотків втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності за трудовим каліцтвом. (а.с.14)

Згодом довідкою МСЕК від 29 листопада 2010 року ОСОБА_1 встановлено 40 відсотків втрати професійної працездатності та третю групу інвалідності за трудовим каліцтвом безстроково. (а.с.17)

Право позивачки на відшкодування моральної шкоди виникло з дня первинного встановлення їй висновком МСЕК стійкої втрати працездатності.

Надані позивачкою письмові докази є достатніми, оскільки у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин, на які посилається позивачка в обґрунтування своїх вимог.

Норми права, які застосував суд

Відповідно до статті 237-1 КЗпП України власник або уповноважений ним орган повинен відшкодувати заподіяну моральну шкоду працівнику, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя.

Нормою статті 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Матеріалами справи підтверджується, що внаслідок нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, позивачка частково втратила професійну працездатність, стала інвалідом, що порушило її звичне життя, змусило лікуватися, обмежувати свою життєву активність, прикладати додаткові зусилля для організації свого життя.

Таким чином судом встановлено наявність порушення права позивачки на безпечні та здорові умови праці, що призвело до отримання нею виробничої травми та обмеження працездатності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди.

З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачкою професійної працездатності, необхідність постійного лікування та реабілітації, наявність вимушених змін у житті позивачки у зв`язку з інвалідністю, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 80 000 грн, що відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивачка пережила і які переживатиме надалі через ушкодження здоров`я.

Згідно з висновком Верховного Суду, що викладений у постанові від 21 червня 2022 року у справі № 599/645/21, при вирішенні питання про оподаткування суми, яка за рішенням суду спрямовується на відшкодування шкоди здоров`ю, підлягає застосуванню податкове законодавство, яке було чинним на момент настання події, яка є підставою для відшкодування шкоди.

Позивачці було первинно встановлено втрату 40 відсотків професійної працездатності висновком МСЕК від 23 жовтня 2006 року. На той час був чинним Закон України «Про податок з доходів фізичних осіб».

Відповідно до підпункту 4.2.10 пункту 4.2 статті 4 Закону України «Про

податок з доходів фізичних осіб» від 22 травня 2003 року № 889-IV , до складу загального місячного оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді неустойки, штрафів або пені, фактично одержаних платником податку як відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім:

а) сум, що спрямовуються на відшкодування прямих збитків, понесених платником податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди;

б) процентів, одержаних від боржника внаслідок прострочення виконання ним грошового зобов`язання у розмірі, прямо встановленому цивільним законодавством, якщо інший розмір не встановлено таким цивільно-правовим договором;

в) пені, яка сплачується на користь платника податку за рахунок бюджету (цільового страхового фонду) внаслідок несвоєчасного повернення надміру сплачених податків, зборів (обов`язкових платежів) або інших сум бюджетного відшкодування;

г) сум шкоди, завданої платнику податку актами і діями, визнаними неконституційними, або завданої незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури та суду, яка відшкодовується державою у порядку, встановленому законом.

Таким чином сума відшкодування моральної шкоди, визначена рішенням суду, підлягає стягненню з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

Розподіл судових витрат

Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивачка звільнена від сплати судового збору, тому судовий збір на користь держави підлягає стягненню з відповідача у розмірі, діючому на день звернення позивачки до суду, за подання позовної заяви майнового характеру фізичної особою (мінімальний розмір судового збору станом на день звернення до суду 1073 грн 60 коп).

Керуючись статтями 264-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовольнити частково позов ОСОБА_1 .

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди, завданої ушкодженням здоров`я, 80 000 (вісімдесят тисяч) грн з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

В іншій частині позову відмовити.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» судовий збір на користь держави в сумі 1073 (тисяча сімдесят три) грн. 60 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у Дніпровський апеляційний суд протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

- ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

-Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля», 51400 Дніпропетровська область, місто Павлоград, вулиця Соборна, 76, .

Суддя У.М. Болдирєва