ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/803/181/24 Справа № 209/2875/21 Суддя у 1-й інстанції - Шендрик К.Л. Суддя у 2-й інстанції - Канурна О. Д.
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2024 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі:

головуючого - судді Канурної О.Д.,

суддів: Космачевської Т.В., Халаджи О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Переверзєв Іван Вікторович, про виправлення помилки у постанові Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», третя особа - Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 та Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» на рішення Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 05 серпня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року апеляційні скарги ОСОБА_1 та Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» задоволені частково.

Рішення Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області від 05 серпня 2022 року в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу скасовано, ухвалено в цій частині нове рішення.

Стягнуто з Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу у розмірі 689452 грн. 50 коп.

В іншій частині позовних вимог ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовлено.

21 лютого 2024 року заявник ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Переверзев І.В., подала заяву про виправлення описки (помилки) у постанові Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року у справі № 209/2875/21, оскільки Дніпровський апеляційний суд вирахував розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу ОСОБА_1 , виходячи з кількості робочих днів у період з 02 липня 2021 року по 01 липня 2022 року у значенні 250, проте, кількість робочих днів, на думку заявника, є 255. В обґрунтування заяви посилається на те, що Законом України № 2136-ІХ від 15 березня 2022 року в період дії воєнного стану передбачено окремі застосування норм ст.73, а саме - у період воєнного стану не застосовуються норми ст.53 (тривалість роботи напередодні святкових, неробочих і вихідних днів), ч.1 ст. 65, ч.3-5 ст. 67, ст.71-73 (святкові і неробочі дні) КзпП України.

На думку заявника, це є арифметичною помилкою, яка підлягає виправленню, та заявник просить викласти передостанній абзац мотивувальної частини постанови Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року - «2757,81 грн.*250 робочих днів за період з 02 липня 2021 року по 01 липня 222 року = 689452 грн. 50 коп.» у наступній редакції:

«2757,81 грн.*255 робочих днів за період з 02 липня 2021 року по 01 липня 222 року = 703241 грн. 55 коп.;

також просить замінити в абзаці 3 резолютивної частини постанови Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року слова та цифри: «689452 (шістсот вісімдесят дев`ять тисяч чотириста п`ятдесят дві грн) 50 коп.» на слова та цифри: «703241 (сімсот три тисячі двісті сорок одна грн.) 55 коп.».

22 лютого 2024 року в системі «Електронний суд» відповідач - АТ КБ «Приватбанк» подав заперечення на заяву про виправлення помилки, в якій зазначає, що представник позивача при виправленні описки має на меті збільшення суми стягнення на користь ОСОБА_1 , що не може бути розцінене як допущена судом описка рішенні.

Представник відповідача вважає, що заява представника позивачки містить по суті незгоду з ухваленим судовим рішенням. При цьому представник позивачки не позбавлений права на касаційне оскарження постанови Дніпровського апеляційного суду від 07.02.2024 року з підстав, визначених процесуальним законодавством.

Також зазначив, що надана стороною позивача таблиця робочих днів фактично є новим доказом, який судом не вивчався та не може бути прийнятий на стадії апеляційного розгляду.

За таких обставин, відповідач просить залишити без задоволення заяву представника позивача про виправлення помилки в судовому рішенні.

Заслухавши головуючого суддю, дослідивши заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Переверзєв І.В., суд вважає, що заява ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Переверзєв Іван Вікторович, про виправлення описки у постанові Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2024 задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосуванням закону, який не підлягав застосуванню, то підстав для виправлення арифметичних помилок немає.

Питання про внесення виправлень може бути вирішено судом, що ухвалив рішення, як з власної ініціативи, так і за заявою осіб, які беруть участь у справі, і незалежно від того, чи виконано рішення, але в межах установленого законом строку, протягом якого воно може бути пред`явлено до примусового виконання. Внесення виправлень у судове рішення, яке не підлягає примусовому виконанню, строком не обмежено.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в наданих суду документах, вони судом не виправляються.

Вказане вище співпадає з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 29 січня 2021 року у справі N 22-ц/354/11, провадження N 61-13870св20.

Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать, наприклад, написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Отже, з метою оперативного та дієвого усунення помилок в судовому рішенні застосовується інструмент виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні, як із власної ініціативи суду, так і за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи, незалежно від набрання судовим рішення законної сили.

Таким чином, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Вказане вище співпадає з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 30 листопада 2023 року у справі № 990/222/23, провадження N 11-155заі23.

Апеляційний суд вважає, що зміст заяви представника позивача про виправлення описки або арифметичної помилки у постанові Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року зводиться до незгоди позивача з прийнятою судом постановою в частині вихідних даних для обчислення розміру середнього заробітку за час вимішеного прогулу, що впливає на зміну розміру середнього заробітку, який присуджений до стягнення, та зазначені позивачем в якості арифметичної помилки чи граматичної описки, не є механічними помилками. Такі обставини, описані у заяві, повністю змінюють судове рішення апеляційної інстанції в бік збільшення загального розміру середнього заробітку, який стягується з відповідача на користь позивача, а, відтак, не є ані опискою, ані арифметичною помилкою, в розумінні ст. 269 ЦПК України.

За таких обставин, у задоволенні заяви адвоката Переверзєва І.В., який діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , належить відмовити.

Керуючись ст. 269, 381 ЦПК України апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Переверзєв Іван Вікторович, про виправлення помилки у постанові Дніпровського апеляційного суду від 07 лютого 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк», третя особа - Первинна профспілкова організація співробітників Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді:

Повний текст судового рішення складений 14 березня 2024 року

Суддя: О.Д.Канурна