УХВАЛА

28 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 587/1382/15

провадження № 61-5690св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого -Луспеника Д. Д.,
суддів:Гулейкова І. Ю. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В.,Гулька Б. І., Лідовця Р. А.,

учасники справи:

позивач - прокурор Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державного підприємства «Сумське лісове господарство»,

відповідачі: Головне управління Держгеокадастру Сумської області, ОСОБА_1 , Сумська районна державна адміністрація, ОСОБА_2 ,

треті особи: Реєстраційна служба Сумського районного управління юстиції, Управління Держгеокадастру в Сумському районі,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 30 січня 2023 року у складі судді Гончаренко Л. М. та постанову Сумського апеляційного суду від 16 березня 2023 року у складі колегії суддів: Собини О. І., Кононенко О. Ю., Криворотенка В. І.,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

08 червня 2015 року прокурор Сумського району Сумської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державного підприємства «Сумське лісове господарство» (далі - ДП «Сумське лісове господарство») до Головного управління Держгеокадастру в Сумській області (далі - ГУ Держгеокадастру в Сумській області), ОСОБА_1 , третя особа - реєстраційна служба Сумського районного управління юстиції, про визнання наказу незаконним, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та повернення земельної ділянки.

Позовну заяву обґрунтував тим, що наказом ГУ Держземагентства у Сумській області від 23 квітня 2015 року № 18-1206/16-15-СГ у власність ОСОБА_1 передано земельну ділянку загальною площею 0,2056 га з кадастровим номером :04:002:0537, для ведення особистого селянського господарства, розташовану за межами населеного пункту на території Великочернеччинської сільської ради Сумського району Сумської області.

Зазначив, що вказаний наказ прийнято з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000020 встановлено та матеріалами лісовпорядкування Сумського лісництва підтверджується, що передана у приватну власність ОСОБА_1 земельна ділянка відноситься до земель лісогосподарського призначення за межами населених пунктів та знаходиться у кварталі 96, виділ 3:8, Сумського лісництва.

Вказував на те, що органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, є ДП «Сумське лісове господарство», оскільки відповідно до Лісового кодексу України (далі - ЛК України) на нього покладено функції щодо контролю за належним використанням земельних ділянок лісогосподарського призначення, охорони та відтворення лісів.

Порушенням інтересів держави прокурор вважав недодержання ГУ Держземагентства у Сумській області вимог чинного законодавства під час передачі земельної ділянки у приватну власність та нецільове використання земельної ділянки ОСОБА_1 . Загрозою порушень державних інтересів прокурор зазначив неналежне використання земельної ділянки лісогосподарського призначення та порушення встановленого вимогами законодавства порядку передачі зазначених земель у власність, а також перешкоджання громадянам у вільному користуванні лісовими ресурсами і загроза їх втрати.

З огляду на викладене, прокурор просив суд визнати незаконним та скасувати наказ ГУ Держземагентства у Сумській області від 23 квітня 2015 року № 18-1206/16-15-СГ «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність», яким передано у приватну власність ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,2056 га, з кадастровим номером :04:002:0537; скасувати державну реєстрацію права власності на земельну ділянку ОСОБА_1 площею 0,2056 га з кадастровим номером :04:002:0537; зобов`язати ОСОБА_1 звільнити земельну ділянку, кадастровий номер :04:002:0537, що знаходиться на території Великочернеччинської сільської ради Сумського району, з приведенням її у придатний для використання згідно з цільовим призначенням стан.

22 червня 2015 року прокурор Сумського району Сумської області в інтересах держави в особіДП «Сумське лісове господарство» звернувся до суду з позовом до Сумської районної державної адміністрації, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа - Управління Держгеокадастру у Сумському районі, про визнання розпорядження незаконним у частині скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та її повернення.

Позовну заяву мотивував тим, що розпорядженням голови Сумської районної державної адміністрації від 22 липня 2008 року № 619 затверджено проект землеустрою та передано у власність ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,3484 га з кадастровим номером :04:002:0468, для ведення особистого селянського господарства, розташовану за межами населеного пункту на території Великочернеччинської сільської ради Сумського району.

Зазначив, що це розпорядження прийняте з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000020 прокуратурою встановлено та з матеріалів лісовпорядкування Сумського лісництва випливає, що передана у приватну власність ОСОБА_3 земельна ділянка частково охоплює землі лісогосподарського призначення за межами населених пунктів на території Сумського лісництва у кварталі 96, виділ 3:8.

Крім того, прокуратурою було встановлено, що відбувся поділ вказаної земельної ділянки, в результаті чого утворилися нові земельні ділянки з іншими кадастровими номерами та власниками. Так, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 30 жовтня 2008 року частина земельної ділянки ОСОБА_3 , з кадастровим номером :04:002:0468 перейшла у власність ОСОБА_4 (площею 0,1124 га), якій присвоєно кадастровий номер :04:002:0474. Земельна ділянка з кадастровим номером :04:002:0474 повністю накладається на землі лісогосподарського призначення, тим самим охоплюючи землі Сумського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» у кварталі 96, виділ 3:8, площею 0,1124 га.

Органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, позивач вважав ДП «Сумське лісове господарство», оскільки відповідно до ЛК України на нього покладено функції щодо контролю за належним використанням земельних ділянок лісогосподарського призначення, охорони та відтворення лісів.

Порушенням інтересів держави прокурор визначив недодержання Сумською районною державною адміністрацією вимог чинного законодавства під час передачі земельної ділянки у приватну власність та нецільове використання земельної ділянки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . Загрозою порушень державних інтересів вважав неналежне використання земельної ділянки лісогосподарського призначення та порушення встановленого вимогами законодавства порядку передачі зазначених земель у власність і загроза їх втрати.

З огляду на викладене, прокурор просив суд визнати незаконним та скасувати розпорядження голови Сумської районної державної адміністрації від 22 липня 2008 року № 619 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність», яким передано у приватну власність ОСОБА_3 земельну ділянку площею 0,3484 га з кадастровим номером :04:002:0468, в частині передачі земельної ділянки лісогосподарського призначення площею 0,1124 га на території Сумського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» квартал 96, виділ 3:8; визнати недійсними державний акт серії ЯЗ № 378128, виданий 05 лютого 2009 року ОСОБА_4 на право власності на земельну ділянку площею 0,1124 га, на право власності на земельну ділянку лісогосподарського призначення на території Сумського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» квартал 96, виділ 3:8; визнати недійсним державний акт серії ЯЕ № 412096, виданий 28 липня 2008 року ОСОБА_3 на право власності на земельну ділянку площею 0,3484 га, в частині права власності на земельну ділянку лісогосподарського призначення площею 0,1124 га на території Сумського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» квартал 96, виділ 3:8; витребувати у ОСОБА_4 із незаконного володіння земельну ділянку площею 0,1124 га, кадастровий номер :04:002:0474, що знаходиться на території Сумського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» у кварталі 96, виділ 3:8, з приведенням її у придатний для використання згідно з цільовим призначенням стан.

22 червня 2015 року прокурор Сумського району Сумської області в інтересах держави в особіДП «Сумське лісове господарство» звернувся до суду з позовом до Сумської районної державної адміністрації, ОСОБА_3 , третя особа - Управління Держгеокадастру у Сумському районі, про визнання розпорядження незаконним у частині скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та її повернення.

Позовну заяву обґрунтував тим, що розпорядженням голови Сумської районної державної адміністрації від 22 липня 2008 року № 619 затверджено проект землеустрою та передано у власність ОСОБА_3 земельну ділянку площею 1,5215 га з кадастровим номером :04:002:0469, для ведення особистого селянського господарства, розташовану за межами населеного пункту на території Великочернеччинської сільської ради Сумського району.

Зазначив, що це розпорядження прийняте з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000020 прокуратурою встановлено та з матеріалів лісовпорядкування Сумського лісництва випливає, що передана у приватну власність ОСОБА_3 земельна ділянка частково охоплює землі лісогосподарського призначення за межами населених пунктів на території Сумського лісництва у кварталі 96, виділ 3:8.

Враховуючи допущені порушення при видачі розпорядження голови Сумської районної державної адміністрації від 22 липня 2008 року № 619 про передачу земельної ділянки, кадастровий номер :04:002:0469, ОСОБА_3 , прокурор вважав, що цей державний акт на право власності на земельну ділянку підлягає визнанню недійсним.

Органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах прокурор визначив ДП «Сумське лісове господарство», оскільки відповідно до ЛК України на нього покладено функції щодо контролю за належним використанням земельних ділянок лісогосподарського призначення, охорони та відтворення лісів.

Порушенням інтересів держави прокурор зазначив недодержання Сумською районною державною адміністрацією вимог чинного законодавства під час передачі земельної ділянки у приватну власність та нецільове використання земельної ділянки ОСОБА_3 . Загрозою порушень державних інтересів прокурор вважав неналежне використання земельної ділянки лісогосподарського призначення та порушення встановленого вимогами законодавства порядку передачі зазначених земель у власність і загроза їх втрати.

З огляду на викладене прокурор просив суд визнати незаконним та скасувати розпорядження голови Сумської районної державної адміністрації від 22 липня 2008 року № 619 «Про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність», яким передано у приватну власність ОСОБА_3 земельну ділянку площею 1,5215 га з кадастровим номером :04:002:0469, у частині передачі земельної ділянки лісогосподарського призначення площею 0,5834 га на території Сумського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» у кварталі 96, виділ 3:8; визнати недійсним державний акт серії ЯЕ № 412097, виданий 28 липня 2008 року ОСОБА_3 на право власності на земельну ділянку площею 1,5215 га, у частині права власності на земельну ділянку лісогосподарського призначення на території Сумського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» у кварталі 96, виділ 3:8; витребувати у ОСОБА_3 із незаконного володіння частину земельної ділянки під кадастровим номером :04:002:0469, що знаходиться на території Сумського лісництва ДП «Сумське лісове господарство» у кварталі 96, виділ 3:8, з приведенням її у придатний для використання згідно з цільовим призначенням стан.

Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Ухвалою Сумського районного суду Сумської області від 09 грудня 2015 року справи за вказаними позовами прокурора об`єднано в одне провадження і присвоєно об`єднаній справі № 587/1382/15.

Ухвалою суду Сумського районного суду Сумської області від 07 грудня 2018 року замінено відповідача у справі - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , на її правонаступника - ОСОБА_2 .

Ухвалою Сумського районного суду Сумської області від 22 липня 2022 року провадження у справі в частині позовних вимог прокурора Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ДП «Сумське лісове господарство» до ОСОБА_3 про визнання розпорядження незаконним у частині скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та її повернення закрито, в зв`язку з його смертю.

Ухвалою Сумського районного суду Сумської області від 30 січня 2023 року залишено без розгляду матеріали об`єднаної цивільної справи № 587/1382/15 за позовом Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ДП «Сумське лісове господарство» до ГУ Держгеокадастру в Сумській області, ОСОБА_1 , третя особа - Реєстраційна служба Сумського районного управління юстиції, про визнання наказу незаконним та скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та повернення земельної ділянки; за позовом Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ДП «Сумське лісове господарство» до Сумської районної державної адміністрації, третя особа - Управління Держгеокадастру в Сумському районі про визнання розпорядження незаконним у частині скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та її повернення; за позовом Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ДП «Сумське лісове господарство» до Сумської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , третя особа - Управління Держгеокадастру в Сумському районі, про визнання розпорядження незаконним у частині скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та її повернення.

Залишаючи без розгляду позови Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі ДП «Сумське лісове господарство» на підставі пункту 2 частини першої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), суд першої інстанції виходив із того, що статтею 36-1 Закону України від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ «Про прокуратуру» (в редакції, чинній станом на час звернення до суду з позовами) було передбачено повноваження прокурора на представництво в суді інтересів виключно громадян та держави, а позовні заяви прокурора, об`єднані судом в одне провадження, фактично подані прокурором не від імені та в інтересах держави, а від імені та в інтересах державного підприємства.

Постановою Сумського апеляційного суду від 16 березня 2023 року апеляційну скаргу керівника Окружної прокуратури міста Суми залишено без задоволення, ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 30 січня 2023 року залишено без змін.

Залишаючи апеляційну скаргу керівника Окружної прокуратури міста Суми без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін, апеляційний суд дійшов висновку про те, що суд першої інстанції повно і всебічно з`ясував, обставини, що мають значення для справи. Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи

У квітні 2023 року заступник керівника Сумської обласної прокуратури із застосуванням засобів поштового зв`язку звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 30 січня 2023 року та постанову Сумського апеляційного суду від 16 березня 2023 року, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Касаційна скарга, відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України, мотивована порушенням судами попередніх інстанцій норм процесуального права, зокрема тим, що суди, перевіряючи підстави для представництва прокуратурою інтересів держави в суді, помилково дійшли висновку про відсутність таких підстав для представництва у цій справі.

Також у касаційні скарзі викладено доводи заявника про те, що суди першої та апеляційної інстанцій:

- не врахували, що у статті 36-1 Закону України від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ «Про прокуратуру» (в редакції закону, чинному на час звернення прокурора до суду) відсутня заборона на звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі державних компаній;

- безпідставно застосували положення статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який станом на час звернення прокурора до суду з цими позовами не набрав чинності;

- не звернули увагу на те, що наявність повноважень прокурора на представлення інтересів у суді ДП «Сумське лісове господарство» було предметом судового дослідження Сумським апеляційним судом під час апеляційного перегляду ухвали Сумського районного суду Сумської області від 04 березня 2021 року в цій справі.

Крім того, у касаційній скарзі заявник зазначив про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування статті 36-1 Закону України від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ «Про прокуратуру» у подібних правовідносинах, а також виклав клопотання, в якому просив повідомити про час, дату розгляду справи у суді касаційної інстанції Сумську обласну прокуратуру та Офіс Генерального прокурора.

23 травня 2023 року від ГУ Держгеокадастру Сумської області електронною поштою з електронним підписом до Верховного Суду надійшов відзив на касаційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури, в якому заявник, посилаючись на необґрунтованість доводів касаційної скарги, просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки вони є законними та обґрунтованими.

26 травня 2023 року Сумська районна державна адміністрація електронною поштою з електронним підписом подала до Верховного Суду клопотання про продовження строку на подання відзиву на касаційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури.

Клопотання обґрунтоване тим, що ухвала Верховного Суду від 08 травня 2023 року про відкриття касаційного провадження у цій справі та касаційна скарга заступника керівника Сумської обласної прокуратури надійшли до підсистеми «Електронний суд» 18 травня 2023 року, тобто з цієї дати почав свій відлік десятиденний строк на подання заявником відзиву на касаційну скаргу. Однак оскільки у період з 18 до 24 травня 2023 року уповноважений представник заявника - головний спеціаліст юридичного відділу апарату Кириленко Н. О., що має здійснювати підготовку відзиву, перебувала на лікарняному, то є необхідність продовження строку на подання відзиву на касаційну скаргу до 15-денного строку з моменту отримання ухвали про відкриття касаційного провадження. На підтвердження наведених у клопотанні обставин Сумська районна державна адміністрація надала скріншот електронного листка непрацездатності з порталу електронних послуг Пенсійного фонду України та довіреність від 08 травня 2023 року № 01-16/1120.

Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Дослідивши наведені у клопотанні Сумської районної державної адміністраціїпідстави та додані документи, Верховний Суд вважає, що строк на подання відзиву для цього заявника підлягає продовженню до 15-денного строку з моменту отримання ухвали про відкриття касаційного провадження.

02 червня 2023 року від Сумської районної державної адміністраціїдо Верховного Суду засобами поштового зв`язку надійшов відзив на касаційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури, в якому заявник, посилаючись на необґрунтованість доводів касаційної скарги, просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін, оскільки вони є законними та обґрунтованими.

Рух справи у суді касаційної інстанції

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Верховного Суду від 20 квітня 2023 року касаційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 30 січня 2023 року та постанову Сумського апеляційного суду від 16 березня 2023 року передано на розгляд судді-доповідачу Гулейкову І. Ю.

Ухвалою Верховного Суду від 08 травня 2023 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою заступника керівника Сумської обласної прокуратури з підстав, передбачених частиною другою статті 389 ЦПК України; витребувано із Сумського районного суду Сумської області матеріали цивільної справи № 587/1382/15; надано іншим учасникам справи строк для подання відзивів на касаційну скаргу.

У травні 2023 року матеріали справи № 587/1382/15 надійшли до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 19 лютого 2024 справу № 587/1382/15-ц призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Позиція Верховного Суду

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 403 ЦПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Частиною першою статті 404 ЦПК України визначено, що питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду вирішується судом за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку про наявність правових підстав для передачі справи на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, оскільки вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше винесених постановах Верховного Суду у складі колегії судів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 359/9596/15 (провадження № 61-2689св20), від 12 січня 2022 року у справі № 370/430/14-ц (провадження № 61-22408св19), від 02 лютого 2022 року у справі № 488/5413/14-ц (провадження № 61-11489св21), від 15 червня 2023 року у справі № 617/668/15-ц (провадження № 4944св22) та постанові Верховного Суду у складі колегії судів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 квітня 2023 року у справі № 370/1141/14-ц (провадження № 61-1262св22), з огляду на таке.

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та їх правове обґрунтування

Судами попередніх інстанцій встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у цій справі прокурор звернувся до суду з трьома позовами в інтересах держави в особі ДП «Сумське лісове господарство» у червні 2015 року.

При зверненні з вказаними позовами прокурор обґрунтував порушення інтересів держави недодержанням ГУ Держземагентства в Сумській області та Сумською районною державною адміністрацією вимог чинного законодавства, внаслідок чого земельні ділянки лісогосподарського призначення на території Сумського лісництва перейшли у приватну власність.

Зазначив, що вказані порушення були встановлені під час досудового розслідування у кримінальному провадженні за № 000020 щодо незаконної передачі у приватну власність громадян земельних ділянок лісогосподарського призначення.

Як орган, уповноважений здійснювати інтереси держави у спірних правовідносинах, прокурор вказав ДП «Сумське лісове господарство», оскільки вважав, що відповідно до вимог ЛК України саме на нього покладено функції щодо контролю за належним використанням земельних ділянок лісогосподарського призначення, охорони та відтворення лісів.

Ухвалою суду від 09 грудня 2015 року справи за вказаними позовами прокурора об`єднано в одне провадження і присвоєно об`єднаній справі № 587/1382/15-ц.

Відповідно до пункту 2 статті 121 Конституції України в редакції, чинній на час звернення прокурора з позовними заявами до суду, на прокуратуру покладається представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Згідно з приписами статті 36-1 Закону України від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ «Про прокуратуру», який діяв на час подання до суду позовних заяв у цій справі, представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави у випадках, передбачених законом.

Підставою представництва в суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави.

Частиною другою статті 45 ЦПК України (в редакції, чинній на час подання позовів) встановлено, що з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор у межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою), бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом інших осіб, на будь-якій стадії її розгляду, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення Верховним Судом України, про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Отже, на час звернення прокурора до суду з трьома позовами в інтересах держави в особі ДП «Сумське лісове господарство» (червень 2015 року), чинний на той час Закон України від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ «Про прокуратуру» та чи ЦПК України не передбачали будь-яких прямих заборон (обмежень) на звернення прокурора до суду з позовами про захист інтересів держави в особі державних компаній.

Лише у новому Законі України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року, законодавцем було прямо обмежено права прокурора на представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній.

Так, у абзаці третьому частини третьої статті 23 цього Закону зазначено, що не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю медіа, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань.

Тобто, на думку колегії суддів Верховного Суду, до 15 липня 2015 року здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній допускалося.

У справі, яка переглядається, суди першої та апеляційної інстанцій на вказане уваги не звернули та дійшли висновків про залишення позовів прокурора, поданих у червні 2015 року в інтересах держави в особі ДП «Сумське лісове господарство», на підставі пункту 2 частини першої статті 257 ЦПК України без розгляду з посиланням на те, що положення статті 36-1 Закону України від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ «Про прокуратуру» (в редакції, чинній станом на час звернення до суду з позовами) наділяло повноваженнями прокурора на представництво в суді інтересів виключно громадян та держави і не наділяло його повноваженнями здійснювати представництво в суді інших суб`єктів права, зокрема і державних компаній.

Разом з тим Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду встановив наявність і інших висновків щодо застосування статті 36-1 Закону України від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ «Про прокуратуру» у подібних правовідносинах, сформульованих та викладених в раніше ухвалених рішеннях суду касаційної інстанції.

Зокрема у постановах Верховного Суду у складі колегії судів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі № 359/9596/15 (провадження № 61-2689св20), від 12 січня 2022 року у справі № 370/430/14-ц (провадження № 61-22408св19), від 02 лютого 2022 року у справі № 488/5413/14-ц (провадження № 61-11489св21), від 15 червня 2023 року у справі № 617/668/15-ц (провадження № 4944св22) та постанові Верховного Суду у складі колегії судів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 квітня 2023 року у справі № 370/1141/14-ц (провадження № 61-1262св22), суд касаційної інстанції, переглядаючи справи за позовами прокурора в інтересах держави в особі державних підприємств (компаній), поданими до 15 липня 2015 року, та залишаючи позов прокурора в цій частині без розгляду, також дійшов висновку про те, що прокурор наділений повноваженнями здійснювати представництво в суді лише двох суб`єктів права - громадянина (громадянина України, іноземця або особи без громадянства) та держави, і не наділений повноваженнями здійснювати представництво в суді інших суб`єктів права, у тому числі державних підприємств.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає за необхідне відступити від висновків щодо застосування статті 36-1 Закону України від 05 листопада 1991 року № 1789-ХІІ «Про прокуратуру» у подібних правовідносинах, викладених в раніше ухвалених постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду та у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду з мотивів, наведених вище.

Однакове застосування закону забезпечуватиме реалізацію верховенства права, рівність перед законом та правову визначеність у державі. Єдність у практиці застосування одних й тих самих норм права поліпшуватиме громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також сприятиме утвердженню довіри до судової влади в цілому.

Ухвалення протилежних чи суперечливих судових рішень, особливо судом вищої інстанції, може призвести до порушення права на справедливий суд, закріпленого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Згідно з частиною другою статті 403 ЦПК України та з урахуванням наведеного наявні підстави для передачі справи на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Керуючись статтями 403, 404 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Передати на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду справу № 587/1382/15 за позовом Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державного підприємства «Сумське лісове господарство» до Головного управління Держгеокадастру Сумської області, ОСОБА_1 , третя особа - Реєстраційна служба Сумського районного управління юстиції, про визнання наказу незаконним, скасування державної реєстрації права власності на земельну ділянку та повернення земельної ділянки; за позовом Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державного підприємства «Сумське лісове господарство» до Сумської районної державної адміністрації, третя особа - Управління Держгеокадастру у Сумському районі, про визнання розпорядження незаконним у частині скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та її повернення; за позовом Сумської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державного підприємства «Сумське лісове господарство» до Сумської районної державної адміністрації, ОСОБА_2 , третя особа - Управління Держгеокадастру у Сумському районі, про визнання розпорядження незаконним у частині скасування державного акта на право власності на земельну ділянку та її повернення, за касаційною скаргою заступника керівника Сумської обласної прокуратури на ухвалу Сумського районного суду Сумської області від 30 січня 2023 року та постанову Сумського апеляційного суду від 16 березня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

ГоловуючийД. Д. Луспеник
Судді:І. Ю. Гулейков
Б. І. Гулько
Г. В. Коломієць
Р. А. Лідовець