УХВАЛА

28 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 214/5135/23

провадження № 61-2104ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 в справі за заявою ОСОБА_1 до Управління Пенсійного фонду України про видачу судового наказу за вимогою про стягнення збитків, заподіяних незаконними діями голови Правління Пенсійного фонду України,

встановив:

06 лютого 2024 року ОСОБА_1 засобами поштового зв'язку надіслав до Верховного Суду касаційну скаргу у вказаній справі.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.

Зазначення у касаційній скарзі рішення (ухвали), що оскаржується, передбачає необхідність заявнику вказати дату прийняття оскаржуваного рішення, його суть, номер справи, в якій воно ухвалене.

У прохальній частині скарги ОСОБА_1 просить відмінити всі рішення судів попередніх інстанцій, проте чітко не вказує, які саме судові рішення в цій справі ним оскаржуються. Зі змісту касаційної скарги також неможливо встановити, які судові рішення оскаржуються заявником.

Крім того, частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

ОСОБА_1 виклав свою касаційну скаргу російською мовою.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов'язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, ОСОБА_1 слід подати до суду нову редакцію касаційної скарги, викладену державною (українською) мовою, разом з копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості всіх учасників справи із уточненням її змісту та прохальної частини, в якій необхідно чітко зазначити, які саме судові рішення яких саме судів у справі № 214/5135/23 підлягають касаційному оскарженню.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.

Разом з тим питання дотримання особою, яка подала касаційну скаргу, інших вимог, передбачених статтею 392 ЦПК України, буде вирішуватись судом касаційної інстанції після подання заявником нової редакції касаційної скарги, викладеної державною (українською) мовою, з уточненням її змісту та прохальної частини.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

ухвалив:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.

Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов