Справа №303/8280/23
2/303/1295/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2024 року м.Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в особі головуючого - судді Куцкір Ю.Ю.

з участю секретаря судових засідань Славич М.В.

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в м.Мукачево зустрічну позовну заяву із зменшеними (уточненими) позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_2 ОСОБА_3 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власним житлом та майном шляхом вселення.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.09.2023 року було прийнято вищезазначену позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи було вирішено провести в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами. Також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

У свою чергу, відповідач ОСОБА_1 у передбачений судом строк подала до суду відзив на позовну заяву, а також зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2 про розподіл спадкового майна між співвласниками відповідно до їх часток.

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.12.2023 року вищезазначену зустрічну позовну заяву було залишено без руху і запропоновано позивачу за зустрічним позовом усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

У свою чергу, позивач за зустрічним позовом подала до суду заяву в якій зазначила, що вона зменшує (уточнює) вимоги зустрічної позовної заяви, а саме просить суд провести поділ в натурі житловий будинок з господарсктми будівлями та спорудами між співвласниками.

Вивчивши зустрічну позовну заяву із зменшеними (уточненими) вимогами, суд приходить до наступного висновку.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Таким чином, для того, щоб об`єднати зустрічний позов із первісним позовом повинно бути дотримано декілька критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені, як одній стороні, так і декільком сторонам );

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Зважаючи на це, саме дотримання цих критеріїв підлягає оцінці при прийнятті рішення щодо об`єднання зустрічного позову із первісним позовом.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом зустрічного позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову із зустрічним; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Аналізуючи вищезазначене, слід зробити висновок, що для подання зустрічного позову повинен мати місце такий критерій, як наявність взаємопов`язаність його із первісним позовом.

Таким чином, враховуючи, що зменшені (уточнені) вимоги зустрічної позовної заяви та позовні вимоги первісного позову не є взаємопов`язаними, а також задоволення зустрічних позовних вимог не виключає повністю чи частково задоволення первісного позову, а тому суд приходить до висновку про недоцільність їх об`єднання в одне провадження.

Керуючись ст.ст. 188, 259, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У прийнятті зустрічної позовної заяви із зменшеними (уточненими) позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ в натурі житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами до спільного розгляду з первісним позовом представника позивача ОСОБА_2 ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні власним житлом та майном шляхом вселення та об`єднання їх в одне провадження відмовити.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий Ю.Ю. Куцкір