Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/159/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

заочне

29 лютого 2024 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді Позарецької С.М.,

при секретарі Буйновській А.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулася у Придніпровський районний суд м. Черкаси з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що 04.05.2019 вона з відповідачем уклали шлюб, актовий запис № 500. Спільних дітей сторони не мають. На утриманні позивача є неповнолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , якого позивач виховує одна після смерті його батька ОСОБА_4 .

Позивач вказує, що сімейне життя з відповідачем не склалося з причин відсутності взаєморозуміння між ними, байдужості до життя та проблем кожного, різних поглядів на життя. Шлюбні відносини припинені у жовтні 2019 року, спільне господарство не ведеться, відповідач виїхав до РФ. Збереження сім`ї, як на думку позивача, не є можливим і буде суперечити її інтересам.

На підставі викладеного вище, позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, актовий запис №500; після розірвання шлюбу залишити прізвище ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 08.02.2024 позовну заяву прийнято, відкрито провадження по справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін. Сторонам встановлено строк для подачі заяв по суті справи. Заперечень щодо такого порядку розгляду справи до суду не надано.

Відповідач відзив на позов не подав.

У судове засідання позивач не з`явилася, хоча повідомлялася судом про місце, дату та час розгляду справи у встановленому законом порядку. Між тим, 23.02.2024, до початку судового засідання, судом отримано заяву, в якій вона підтримала позовні вимоги та наполягала на їх задоволенні у повному обсязі. Розгляд справи просила проводити без її участі, не заперечувала проти заочного розгляду справи.

У судове засідання відповідач не з`явився, хоча судом повідомлявся про час, дату та місце проведення розгляду справи у встановленому законом порядку. Відзив на позов не подано.

Справу вирішено за правилами заочного розгляду, визначеними ст.ст. 280-282 ЦПК України, за відсутності відповідача, який повідомлявся у встановленому законом порядку про час, дату і місце розгляду справи та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, не подав відзиву проти позову і проти цього не заперечувала позивач.

Враховуючи думку учасників справи, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи в їх сукупності, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються відповідно до норм матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено у судовому засіданні, 04.05.2019 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрували шлюб, про що Деснянським районним у місті Києва відділом державної реєстрації актів цивільного ГТУЮ у місті Києві зроблено відповідний актовий запис № 500 та видане свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 від 04.05.2019. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка - ОСОБА_1 , дружини - ОСОБА_1 .

Від шлюбу сторони дітей не мають, про що зазначила у позовній заяві позивач. Між тим, встановлено, що позивач має сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про народження від 14.03.2012, актовий запис №307. Крім того, зазначено, що батьком дитини є ОСОБА_4 , матір`ю - ОСОБА_6 (позивач по справі). Дитина проживає разом із матір`ю, позивачем по справі. Крім того, відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Черкаси (актовий запис №1846 від 07.07.2020).

До того ж, судом не встановлено наявності спору про поділ спільного майна між сторонами.

Суд враховує позицію позивача про можливість розірвання шлюбу, оскільки сторони разом, як подружжя, не проживають з жовтня 2019 року, не мають спільного бюджету, спільне господарство ними не ведеться, намірів зберегти сім`ю не мають. Слід зазначити, що проти таких обставин відповідачем не було подано заперечень, заяв про надання строку на примирення ним подано не було.

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до п. 10 постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

З`ясувавши обставини справи, суд вважає, що шлюб між сторонами носить формальний характер. Встановлено, що вони проживають окремо з жовтня 2019 року та не підтримують сімейних відносин, не пов`язані спільним побутом та бюджетом, взаємні почуття між ними втрачені і примирення між сторонами неможливе. Крім того, на думку суду, подальше перебування їх у шлюбі буде шкодити їхнім інтересам, а тому підстав щодо надання терміну для примирення, не вбачається і про це жодна із сторін не заявляли.

Частиною третьою статті 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ч. 1 ст. 110 СК України). Частиною другою ст. 112 СК України, встановлено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Таким чином, враховуючи зазначене вище, суд вважає за необхідне позовні вимоги про розірвання шлюбу задовольнити у повному обсязі, оскільки намірів зберегти сім`ю сторони не мають, примирення між ними неможливе.

До того ж, статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач виявила бажання залишити собі після розірвання шлюбу прізвище - « ОСОБА_1 », що не суперечить нормам чинного законодавства, а тому такі вимоги підлягають до задоволення.

На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилається позивач, як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, дослідженими у судовому засіданні, враховуючи позицію відповідача, оцінивши належність, допустимість, достовірність доказів, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 131, 141, 259, 265, 268, 273, 280 ЦПК України суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги задовольнити.

Розірвати шлюб, укладений 04.05.2019 (актовий запис № 500) між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП дані відсутні, гр. Азербайджанської Республіки, місце реєстрації: дані відсутні, місце перебування, яке вказане у позовній заяві: АДРЕСА_1 ) та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , код НОМЕР_2 ), який зареєстрований Деснянським районним у місті Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_1 .

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Черкаського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст судового рішення складено 05.03.2024.

Головуючий: С. М. Позарецька