ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2739/23
провадження № 2/753/1881/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" січня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання - Дубінкіної М.І.,

представника позивача - адвоката Лавренюка А.С.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сіренка Ю.Є.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні справу

за позовом ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Шутий Євген Анатолійович,

до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - ОСОБА_4 ,

про визнання недійсним договору дарування, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом з позовною вимогою про визнання недійним нотаріально посвідченого договору дарування частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , укладеного відповідачами 15.02.2022.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 08.03.2023 у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому провадженні позивачкою в особі представника - адвоката Шутого Є.А. подано заяву про уточнення позовних вимог, у якій заявлену позону вимогу про визнання недійсним договору дарування квартири доповнено вимогою про скасування рішення про державну реєстрацію права власності відповідачки ОСОБА_1 на 1/2 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

У підготовчому удовому засіданні представник позивачки- адвокат Лавренюк А.С. просив суд прийняти вказану заяву.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Сіренко Ю.Є. заперечили проти прийняття заяви, посилачись на те, що процесуальне законодавство не передбачає заяв про уточнення позовних вимог, а ОСОБА_1 не є належним відповідачем за новою позовною вимогою.

Суд, заслухавши думку учасників справи, вивчивши заяву про уточнення позову, частково перевіривши матеріали справи в межах вирішення даної заяви, приходить наступного висновку.

Не зважаючи на те, що позивачкою заява визначена як заява про уточнення позову, за своїм змістом це заява про зміну предмету позову.

Виходячи з принципу диспозитивності цивільного процесу, закріпленого у ст.13 ЦПК України, позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке право чи охоронюваний законом інтерес порушено відповідачем, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення (п.132.2 постанови ВП ВС від 12.06.2019 у справі № 487/10128/14-ц).

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин (постанови КГС ВС від 2207.2021 у справі № 910/18389/20).

Заява позивачки подана у визначений законом строк, не суперечить закону та не виходить за межі спірних правовідносин, оскільки доповнена позовна вимога є похідною від основної вимоги. Позивачка змінила (доповнила) предмет позову, не змінюючи підстави позову, тому суд вважає за необхідне заяву представника позивача задовольнити прийняти до провадження заяву про зміну (доповнення) предмета позову.

Суд відхиляє доводи відповідачки та її представника про те, що процесуальне законодавство не передбачає заяв про уточнення позовних вимог з огляду на те, що Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову (постанова КЦС ВС від 12.01.2022 у справі № 234/11607/20).

Також суд відхиляє доводи відповідачки та її представника про те, що ОСОБА_1 не є належним відповідачем за доповненю позовною вимогою з огляду на те, що пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у прийнятті до провадження суду заяви про зміну предмету позову, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ст.51 ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. (п. 40, п.41 ВП ВС від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц).

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 49, 197, 260, 261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду заяву представника позивачки ОСОБА_2 - адвоката Шутого Євгена Анатолійовича про зміну предмету позову, у якій ОСОБА_2 просить суд скасувати рішення про державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на 1/2 частки квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . (номер запису про право власності 46712172).

В подальшому розглядати справу з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

Роз`яснити, що відповідачі мають право протягом 15 днів з дня отримання вказаної ухвали та заяви про зміну предмета позову подати відзив на заяву, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу суду та позивача.

Роз`яснити, що позивач мають право протягом 5 днів з дня отримання копії відзиву на заяву про зміну предмета позову подати до суду відповідь на відзив, копія якого одночасно підлягає направленню на адресу відповідачів. А відповідачі протягом 5 днів мають право подати свої заперечення.

Встановити третій особі строк на подання пояснень на заяву про зміну предмета позову.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (заява; відзив на заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://dr.ki.court.gov.ua.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Л.М. Осіпенко