КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 березня 2024 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Верланов С.М., Невідома Т.О.,

секретар Цуран С.С.,

розглянув заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О., у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського апеляційного суду перебуває вищезазначена цивільна справа.

В судовому засіданні, 07.03.2024, ОСОБА_1 було заявлено відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О., який обґрунтовувався тим, що 21.12.2023 Київським апеляційним судом було зареєстровано заяву позивача про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами із вхідним номером «157577». Однак, 06.03.2024 під час ознайомлення з матеріалами справи було виявлено, що підроблений та фальшивий реєстраційний вхідний номер «157557», який не відповідає дійсності. Тобто, суддею-доповідачем Нежурою В.А. не було забезпечено законні умови розгляду даної справи, тому розгляд справи відбувається на підставі завідомо неправдивих процесуальних документів, що не відповідає дійсності.

Протокол передачі справи раніше визначеному складу суду від 21.12.2023, у якому зазначено суддю Суханову Є.М., яку з 06.04.2023 звільнено у відставку, має ознаки несанкціонованого втручання в роботу автоматизованої системи документообігу суду, не відповідає вимогам закону як за формою, так і за змістом, що свідчить про грубе порушення порядку визначення колегії суддів Київського апеляційного суду, встановленого ст. 33 ЦПК України.

Окрім зазначеного, видані Київським апеляційним судом копії ухвал від 17.01.2024, від 23.02.2024 та від 26.02.2024 не мають жодного відношення до поданої заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами. Зазначені ухвали є нікчемними та незаконні, винесені з порушенням правил предметної та суб`єктної юрисдикції неповноважним та некомпетентним складом суду, у яким зазначено завідомо неправдиву інформацію, що не відповідає дійсності.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтримав подану заяву про відвід судді-доповідача та просив її задовольнити.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Суд апеляційної інстанції визнав за можливе розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх неявка не перешкоджає апеляційному розгляду справи (ч. 2 ст. 372 ЦПК України).

Вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи викладені в заяві про відвід судді-доповідача Нежури В.А., апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення поданої заяви, враховуючи наступне.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені ст. 36 ЦПК України.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 40 ЦПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Таким чином, у справі відсутні підстави, визначені статтями 37-39 ЦПК України, які б свідчили про упередженість суддів та, відповідно, могли б бути підставою для їх відводу.

При цьому, слід зазначити, що згідно ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Твердження заявника про фальсифікацію суддею-доповідачем Нежурою В.А. заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами шляхом виправлення вхідного реєстраційного номеру є помилковим з огляду на таке.

Згідно пункту 1 Розділу І Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженою Наказом Державної судової адміністрації України 20.08.2019 № 814 (у редакції наказу Державної судової адміністрації України від 17.10.2023 № 485) (далі - Інструкція № 814) реєстрація документа - сукупність дій, пов`язаних із фіксуванням факту створення або надходження документа, шляхом присвоєння унікального номера із записом у реєстраційних формах необхідних відомостей про документ, які проводяться з метою забезпечення їх обліку, контролю за виконанням і оперативним використанням наявної в документі інформації.

Розділом ІІ Інструкції № 814 визначено, що канцелярія щоденно протягом робочого часу суду забезпечує прийняття та реєстрацію документів, що подаються до відповідного суду в паперовій формі, а також в електронній формі, якщо вони надійшли в порядку, визначеному процесуальним законодавством, Положенням про порядок функціонування окремих підсистем ЄСІТС.

Реєстрації підлягають вхідні, вихідні та внутрішні документи (довідки, доповідні записки, заяви, протоколи засідань зборів суддів тощо).

Реєстрація в АСДС здійснюється відповідно до вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30, із змінами (далі - Положення про АСДС).

На першому аркуші вхідного документа в паперовій формі (у тому числі, у разі роздрукування паперової копії вхідного електронного документа) у правому нижньому куті або вільному від тексту місці проставляється реєстраційна позначка (штамп), в якому зазначаються дата реєстрації, реєстраційний номер (та за необхідності - найменування суду) і підпис особи, яка здійснила реєстрацію документа, а в разі необхідності - і час подання документа.

Судові справи, а також інші документи і матеріали, що стосуються розгляду судових справ у суді, приймає та реєструє в АСДС канцелярія відповідно до Положення про АСДС.

Внесення інформації до АСДС, у тому числі про рух судової справи, в обов`язковому порядку здійснюється відповідальним працівником апарату суду відповідно до його функціональних обов`язків.

Пунктом 3 Розділу ІІІ Інструкції № 814 визначено, що кореспонденція, що стосується розгляду конкретної справи, після її реєстрації в АСДС, передається судді (судді-доповідачу), у провадженні якого перебуває справа. Передавання документів здійснюється під підпис у реєстрі в порядку, визначеному в суді.

Згідно інформації з системи АСЕД Апеляція, заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими та виключними обставинами було зареєстровано працівниками канцелярії суду за вхідним номером «157557».

Таким чином, ані суддя-доповідач, ані склад колегії суддів не мають повноважень щодо реєстрації вхідної кореспонденції.

Заявлені підстави для відводу з підстав злочинного маніпулювання системою автоматизованого розподілу при визначені складу колегії суддів вже зазначались заявником у заяві про відвід від 22.02.2024, і ухвалою Київського апеляційного суду від 26.02.2024 встановлено, що зазначені доводи ґрунтуються виключно на суб`єктивній оцінці (т. 2 а.с. 79-81).

З огляду на викладене, апеляційний суд повторно звертає увагу заявника на зміст ст. 44 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (п. 1 ч. 2 ст. 43 ЦПК України).

У пункті 1 частини 2 статті 44 ЦПК України закріплено, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема за заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Частиною 3 статті 44 ЦПК України передбачено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 148 ЦПК України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 34, 36, 37, 40 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Київського апеляційного суду у складі Нежури В.А., Верланова С.М., Невідомої Т.О. залишити без задоволення.

Ухвала в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді С.М. Верланов

Т.О. Невідома