Провадження № 2-з/752/9/24
У Х В А Л А

Іменем України

23.02.2024 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду м. Києва Ольшевська І.О., за участю секретаря судового засідання Крекотень О.В., розглянувши заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна оселя 17/31А» про забезпечення позову у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Морозової Світлани Володимирівни, треті особи Товариство з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Житло-Комфорт», Державне підприємство «Житлоінбуд», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Голосіївського районного суду міста Києва перебуває справа за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Морозової Світлани Володимирівни, треті особи Товариство з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Житло-Комфорт», Державне підприємство «Житлоінбуд», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння.

До суду надійшла заява позивача про забезпечення позову, за якою він просить суд вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлове приміщення №1011 загальною площею 52,6 кв.м., що знаходиться в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 37345208 від 16.07.2020р.

В обгрунтування заяви зазначає, що право власності на вказане нежитлове приміщення зареєстроване за відповідачем ОСОБА_1 , хоча воно відноситься до допоміжних приміщень будинку та згідно ч. 2 ст. 382 Цивільного кодексу України на праві спільної сумісної власності належить усім власникам квартир та нежитлових приміщень будинку АДРЕСА_1 . Зареєстроване за відповідачем спірне приміщення ніколи не могло бути передане йому у власність. Позивач звертає увагу на те, що вказане приміщення було неодноразово перепродане з метою невиконання рішень судів, а тому накладення арешту на майно буде достатнім засобом забезпечення позову для попередження

можливого відчуження ОСОБА_1 , вказаного приміщення на користь сторонніх осіб до вирішення спору по суті.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.01.2024р. заяву про забезпечення позову передано на розгляд судді Ольшевській І.О.

Матеріали справи надійшли до судді 21.02.2024р.

Розглянувши заяву позивача про забезпечення позову, дослідивши матеріали справи та заяви, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до положень ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належить або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

У постанові Пленуму Верховного суду України №9 від 22.12.2006р. «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» вказано, що забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог.

У пункті 4 цієї постанови Верховний суд України зазначив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.

Згідно з ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У відповідності до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій

Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006р. у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003р. у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Н. проти Нідерландів», ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Під час вирішення питання щодо наявності підстав для забезпечення позову суд повинен враховувати обґрунтованість заявленого клопотання, пов`язаність заходів забезпечення позову з предметом позову, співмірність заходів забезпечення із заявленими вимогами, а також необхідність запобігти порушенню прав третіх осіб у зв`язку із вжиттям заходів забезпечення позову.

Такий вид забезпечення позову як накладення арешту застосовується судом, як правило, у майнових спорах у тих випадках, коли спірне майно може бути відповідачем продане, розтрачене, кошти витрачені, що в майбутньому перешкоджатиме виконанню рішення або взагалі зробить його виконання неможливим. Необхідними умовами для вжиття забезпечувальних заходів, зокрема арешту майна, є, насамперед, належність цього майна відповідачеві, розумна співмірність вартості арештованого майна ціні позову, обґрунтування необхідності вжиття заходів для захисту прав позивача та можливість такого заходу забезпечити реальне виконання очікуваного позивачем рішення.

З наявних матеріалів справи, а саме з доданої до заяви про забезпечення позову Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що відповідачу ОСОБА_1 на праві приватного власності належить нежитлове приміщенні в літ. А (група приміщень №1011), загальною площею 52,6 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності 37345208 від 16.07.2020р.

З наведених у заяві про забезпечення позову фактів та обґрунтувань вбачається, що предмет позову в даній справі є взаємопов`язаний із способом забезпечення позову, а саме - накладення арешту на майно, а невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача, за захистом якого він звернувся до суду.

Заявником обґрунтовано наявність зв`язку між заходами забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування таких заходів забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист їх порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивачів.

Виходячи з наведеного, перевіривши заяву про забезпечення позову, суд приходить до висновку про необхідність її задоволення, оскільки невжиття таких заходів може ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду, в разі задоволення позову ОСББ «Затишна оселя 17/31А».

Керуючись ст.ст. 149-153, 259, 260, 261, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна оселя 17/31А» про забезпечення позову у справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна оселя 17/31А» до ОСОБА_1 , Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Морозової Світлани Володимирівни, треті особи Товариство з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Житло-Комфорт», Державне підприємство «Житлоінбуд», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про витребування майна з чужого незаконного володіння задовольнити.

2. Накласти арешт на нежитлове приміщення №1011 загальною площею 52,6 кв.м., що знаходиться в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00, запис про право власності номер 37345208 від 16.07.2020р.

3. Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження у порядку, встановленому для виконання судових рішень.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

5. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва протягом 15-ти днів з дня її складення відповідно до вимог, встановлених статтями 353-356 ЦПК України.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Позивач: Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишна оселя 17/31А» (03022, м. Київ, пров. Коломийський, буд. 17/31А, ).

Відповідач 1: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач 2: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Морозова Світлана Володимирівна (01025, м. Київ, вул. В. Житомирська, 6/11).

Третя особа 1: Товариство з обмеженою відповідальністю «Сервіс-Житло-Комфорт» (03022, м. Київ, пров. Коломийський, буд. 31/17А, прим. 813, ).

Третя особа 2: Державне підприємство «Житлоінбуд» (01024, м. Київ, вул. Богомольця, буд. 8, ).

Третя особа 3: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Третя особа 4: ОСОБА_3 ( АДРЕСА_5 ).

Третя особа 5: ОСОБА_4 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Третя особа 6: ОСОБА_5 ( АДРЕСА_7 ).

Суддя І.О. Ольшевська