Справа № 724/574/24
Провадження № 2/724/258/24
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

12 березня 2024 року суддя Хотинського районного суду Чернівецької області Скрипник С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловської Ірини Юріївни, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Шировецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2024 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловської Ірини Юріївни, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Шировецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

Ухвалою Хотинського районного суду Чернівецької області від 20 лютого 2024 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу десятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

02.03.2024 року заявником було отримано ухвалу про залишення позовної заяви без руху, що підтверджується трекінгом відстеження рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

04 березня 2024 року на адресу суду надійшла заява від представника позивача за довіреністю - Чайки Степана Васильовича, про прийняття судом оновленої позовної заяви ОСОБА_1 після усунення недоліків виявлених судом.

В якості підстав повноважень на підписання оновленої позовної заяви ОСОБА_2 додав копію довіреності, засвідченої старостою Шировецького старостинського округу Дністровського району Боднарюк Г.І., на представництво інтересів, в тому числі й в судах, від імені ОСОБА_1 .

Однак, суд приходить до висновку про те, що позовна заява в інтересах та від імені ОСОБА_1 підписана та подана до суду не уповноваженою на те особою, тому вказана заява не може свідчити про належне виконання недоліків зазначених в ухвалі суду, виходячи з такого.

Позовна заява має відповідати вимогам ст. 175 ЦПК України, зокрема ч. 2 ст. 175 ЦПК України, за якою позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Як встановлено під час перевірки позовної заяви, вона не підписана позивачем, а містить підпис представника позивача ОСОБА_2 , який надає до позовної заяви копію довіреності від імені позивача на своє ім`я на представлення його інтересів в суді, при чому не надає доказів того, що він є адвокатом чи здійснює представництво позивача за законом.

Однак, суд вважає, що ОСОБА_2 не має права підписувати позовну заяву від імені позивача і не надав суду доказів своїх повноважень на здійснення представництва в суді від імені ОСОБА_1 , виходячи з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до положень ст. 59 Конституції України, кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Положеннями ст. 15 ЦПК України визначено, що учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Як вбачається з вимог ст. 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч. ч. 1, 3ст. 237 Цивільного кодексу України).

Відповідно до положень ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, що підтверджують повноваження адвоката як представника є довіреність або ордер, виданий відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність"(ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Вимогами ст. 131-2 Конституції України передбачено, що незалежність адвокатури гарантується.

Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1 - 5 цієї частини.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі N 202/5348/18.

Вищезазначене дає підстави для висновку, що представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 за довіреністю не є особою, яка має право на підписання позовної заяви від імені позивача та не може здійснювати представництво інтересів позивача ОСОБА_1 у цивільній справі, оскільки ця цивільна справа відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України не визнана судом малозначною і повинна розглядатися в загальному позовному провадженні.

Зазначені положення не суперечать конституційній нормі щодо права особи на отримання професійної правничої допомоги. Законодавче закріплення доручення саме адвокатам представництва інтересів особи у справах, які не відносяться до категорії малозначних, внаслідок складності та істотності правових наслідків, покликане забезпечити дотримання прав та інтересів особи, їх належний захист та виконання завдань цивільного судочинства.

За таких обставин, оскільки ОСОБА_2 не надав належних документів в підтвердження повноважень у справі, він не може бути допущений судом як представник позивача та підписувати позовні заяви.

Звертаючись до суду, позивач просить визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, тому виходячи із змісту положень ч. 6 ст. 19 та п. 2 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, оскільки ця справа стосується спадкових прав, то вона не може бути розглянута у спрощеному провадженні і не є малозначною.

Станом на 12 березня 2024 року інших заяв чи клопотань подано не було, строк на усунення недоліків згідно ухвали суду від 20.02.2024 року, сплив.

Відповідно до ч. 5, 6, 7 ст. 185 ЦПК України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. У разі скасування ухвали про повернення позовної заяви та направлення справи для продовження розгляду суд не має права повторно повертати позовну заяву. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Таким чином, оскільки провадження у справі не відкрито, позивач не усунув недоліки позовної заяви відповідно до ухвали суду від 20 лютого 2024 року, а тому вказана позовна заява підлягає поверненню.

При цьому слід роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду з цим самим позовом після усунення умов, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного, та керуючись п. 3 ч. 4, ч. 5, 6, 7 ст. 185 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Дністровського нотаріального округу Чернівецької області Масловської Ірини Юріївни, третя особа без самостійних вимог: виконавчий комітет Шировецької сільської ради Дністровського району Чернівецької області, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - вважати неподаною та повернути позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала про повернення позовної заяви може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк в порядку, встановленому статтею 354 ЦПК України.

Суддя: Сергій Миколайович СКРИПНИК