Провадження №2/752/2405/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2024 року м. Київ

Голосіївський районний суд міста Києва в складі головуючого судді Кордюкової Ж.І., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін клопотання ОСОБА_1 про перехід до розгляду цивільної справи про розірвання шлюбу за правилами загального позовного провадження, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання представника відповідача адвоката Папазової Галини Анатоліївни в інтересах ОСОБА_1 , в якому вона заперечує проти розгляду в порядку спрощеного позовного провадження справи про розірвання шлюбу та просить здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та клопотання про надання строку для примирення.

Клопотання обґрунтоване тим, що відповідачем подано відзив та клопотання про надання строку для примирення, яке необхідно розглядати в засіданні, що вимагає розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Також представник відповідача просила надати подружжю строк для примирення тривалістю 6 місяців, оскільки рішення позивача про розірвання шлюбу є передчасним.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив наступне.

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

22.11.2023 судом постановлено ухвалу про відкриття провадження справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, оскільки справа є малозначною в силу прямої вказівки закону на підставі положень ч. 6 ст. 19, ч. 4 ст. 274 та ч. 5 ст. 279 ЦПК України.

Частинами 4-6 ст. 19 ЦПК України встановлено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду:

1) малозначних справ;

2) справ, що виникають з трудових відносин;

3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд;

4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу є малозначною, як то передбачено положеннями п. 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України.

При цьому при вирішенні питання про прийняття справи до свого провадження у вказаній цивільній справі було також враховано приписи ч. 3 ст. 274 ЦПК України, відповідно до яких доцільним є розгляд цієї справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Інші доводи представника відповідача, викладені у заяві, також не доводять необхідності розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

За таких обставин суд залишає без задоволення заяву представника відповідача про перехід до розгляду цивільної справи за правилами загального позовного провадження.

Щодо клопотання про надання подружжю строку для примирення, суд відзначає наступне.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (ч. 1 ст. 5 ЦПК України).

Згідно ч. 1 ст. 29 Конституції України кожен має право на свободу. Свобода людини у сфері сімейних відносин це право діяти (або не діяти) в межах, визначених законом, людина вільна у вирішенні питання шлюбу.

Відповідно до ст. 51 Конституції України сім`я, дитинство і батьківство охороняються державою.

Сім`я є первинним та основним осередком суспільства (ч. 1 ст. 3 СК України).

Дружина та чоловік мають право вживати заходів, які не заборонені і не суперечать моральним засадам суспільства, щодо підтримання шлюбних відносин (ч. 2 ст. 56 СК України).

Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Відповідач обґрунтувала необхідність надання строку для примирення з позивачем, зокрема, тим, що позов позивачем поданий передчасно.

Суд враховує доводи відповдіача та доводи позовної заяви, в якій позивач зазначив, що вони довгий період часу не проживають разом, не ведуть спільного господарства, примирення є неможливим.

За таких обставин, враховуючи позицію обох сторін, а також те, що надання строку для примирення є правом суду, та те, що зазначені відповідачем обставини не дають підстави для застосування ч. 7 ст. 240 ЦПК України, суд не вважає за необхідне призначати подружжю строк для примирення, що має наслідком відмову в задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 19, 258-261, 277, 279, 353-355 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача адвоката Папазової Галини Анатоліївни про перехід до розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та клопотання про надання подружжю строку для примирення залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ж. І. Кордюкова