ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова

Іменем України

28 лютого 2024 року

м. Харків

справа № 639/2651/23

провадження № 22-ц/818/883/24

Харківський апеляційний суд у складі:

головуючого - Пилипчук Н.П.,

суддів колегії Маміної О.В. Тичкової О.Ю.,

за участю секретаря - Носової К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харків цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування, за апеляційною скаргою Харківської міської ради, в особі представника Василенко Ігоря Юрійовича на рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 листопада 2023 року, ухвалене суддею Марченко В.В.,

В С Т А Н О В И В :

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради, в якому просила визнати за нею право власності у порядку спадкування на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться у АДРЕСА_1 , а саме: будинок літ. "А-1" загальною площею 72,6 кв.м. та житловою площею 55,6 кв.м.; прибудову літ. "АІ-1", літню кухню літ. "Б", сарай літ. "В", погріб літ. "Г", вбиральню літ. "Д", вигрібну яму літ. "N", ворота з хвірткою літ. "N1", ворота літ. "N2".

В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки, ОСОБА_2 , який постійно проживав в США за адресою: 2808, місто Спокен, штат Вашингтон. Після смерті батька відкрилася спадщина у вигляді житлового будинку з надвірними будівлями, що знаходиться у АДРЕСА_1 . Заповіту не залишив. 25.11.2020 року позивач оформила відповідну заяву про прийняття спадщини у нотаріальних органах штату Вашингтон. Після легалізації у встановленому міжнародними нормами права, заяви, довіреності, свідоцтва про смерть батька та матері, позивач відправила документи поштою визначеному представнику в Україні, ОСОБА_3 . Пакет документів було отримано ОСОБА_3 02 лютого 2021 року, і одразу ж у той самий день заява була зареєстрована у відокремленому підрозділі 4-ї Харківської міської держнотконтори за адресою: м. Харків, вул. Василя Мельникова, 2. Постановою держнотаріуса 4-ї Харківської міської держнотконтори від 24 лютого 2021 року, довіреній особі Коробці Ю.О., було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на ім`я ОСОБА_1 внаслідок неприйняття спадщини у встановлений 6 місячний строк після відкриття спадщини ОСОБА_1 як особою, що не проживала зі спадкодавцем, а також через відсутність двосторонньої угоди про правову допомогу в цивільних справах зі Сполученими Штатами Америки, що у свою чергу унеможливлює отримати усі необхідні документи для видачі свідоцтва про право на спадщину. Постановою Полтавського апеляційного суду від 04.07.2022 року по справі № 639/1988/21 позивачу було надано додатковий строк для прийняття спадщини батька. У подальшому листом 4-ї Харківської Міської держнотконтори від 18.07.2022 року за № 452/02-14/П було повідомлено про встановлення факту своєчасності прийняття позивачем спадщини. При цьому усно представнику було повідомлено, що своєчасність прийняття спадщини усе ж таки не дає можливості видати свідоцтво про право на спадщину через другу перепону, яка була описана у постанові нотаріуса від 24.02.2021 року, а саме, через відсутність двосторонньої угоди про правову допомогу в цивільних справах зі США, що у свою чергу унеможливлює отримати усі необхідні документи для видачі свідоцтва про право на спадщину. Позивач є єдиною дитиною померлого ОСОБА_2 , яка прийняла спадщину після його смерті , дружина, мати позивача ОСОБА_4 , померла, ще у 2001 році.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 листопада 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 - задоволено. Визнано за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності у порядку спадкування на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться у АДРЕСА_1 , а саме: будинок літ. "А-1" загальною площею 72,6 кв.м. та житловою площею 55,6 кв.м.; прибудову літ. "А1-1", літню кухню літ. "Б", сарай літ. "В", погріб літ. "Г", вбиральню літ. "Д", вигрібну яму літ. "N", ворота з хвірткою літ. "N1", ворота літ. "N2".

В апеляційній скарзі Харківська міська рада просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що у даній справі представляти інтереси позивачки може виключно адвокат або законний представник позивача. Проте, з вищевказаних довіреностей не вбачається, що ОСОБА_3 представляє інтереси позивача, як адвокат. Вказує, що позовна заява у даній справі подана ОСОБА_1 , що підтверджується її підписом. Звертає увагу суду, що під час підготовки апеляційної скарги та опрацювання документів справи N 639/2651/23, які також підписані ОСОБА_5 , на погляд, суттєво відрізняються, що ставить під сумнів підписання цих документів особисто позивачем. Також в матеріалах справи відсутня копія паспорту ОСОБА_1 або інший документ який встановлює її особу як позивача. Зазначає, що додана до клопотання від 05.06.2023 вх. № 12114 про виконання ухвали Жовтневого районного суду м. Харкова від 01.06.2023 довіреність не підтверджує право ОСОБА_3 на підписання цього клопотання або інших документів, які б підтверджували повноваження Коробки Юрія Олексійовича, як адвоката, передбачених ч. 4 ст. 62 ЦПК України, до клопотання не додано та матеріали справи не містять. Тому клопотання від 05.06.2023 вх. № 12114 подане без дотримання вимог ст. 183 ЦПК України, а тому мало бути повернуто заявнику без розгляду. Наголошує, що подаючи заяву із технічним паспортом (вх.№ 23016) позивач одночасно змінила підстави позову (вказуючи додаткові підстави для задоволення позовних вимог).подана позивачем заява містила нові підстави позову та відсутнє обґрунтування правових підстав для їх прийняття, у суду були відсутні правові підстави для прийняття до розгляду та надання оцінки новим документам, які змінили підстави позову. Вказує, що не надано усіх доказів на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавця. Неможливо визнати право власності на спірний житловий будинок в порядку спадкування за законом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 за позивачем через те, що не було підтверджено, що майно спадкодавця належало йому на праві приватної власності. Звертає увагу суду на те, що у позивача відсутні усі докази на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавця, то зазначена обставина не дає можливості стверджувати, що на теперішній час існує в наявності об`єкт спадкування із незміненими технічними характеристиками, що має увійти до спадкової маси. Вказує, що в рішенні суду зазначено, що судом було витребувано копію спадкової справи, що була заведена після смерті ОСОБА_2 , однак з інформації, отриманої судом, встановлено, що свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Тобто позивач ОСОБА_5 передчасно звернулася до суду, оскільки не отримала постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії після реєстрації в книзі обліку і реєстрації спадкових справ. Отже, задовольняючи заяву, суд першої інстанції не врахував та не дослідив, що матеріали справи не містять відмови нотаріуса у видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину після повідомлення Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 18.07.2022 № 452/02-14/П, не встановлено коло спадкоємців та суд дійшов неправильного висновку про те, що у матеріалах справи міститься обґрунтована постанова про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, тому вважав, що право позивача порушено.

У відповідності до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судова колегія, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що наявні підстави для визнання за ОСОБА_1 права власності на житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами, що знаходиться у АДРЕСА_1 , а саме: будинок літ. "А-1" загальною площею 72,6 кв.м. та житловою площею 55,6 кв.м.; прибудову літ. "А1-1", літню кухню літ. "Б", сарай літ. "В", погріб літ. "Г", вбиральню літ. "Д", вигрібну яму літ. "N", ворота з хвірткою літ. "N1", ворота літ. "N2", у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Колегія суддів вважає висновок суду першої інстанції передчасним, виходячи з наступного.

Статтею 10 ЦПКУкраїни визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПКУкраїни завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 4 ЦПК Україникожна особа, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини перша та друга статті 5 ЦПК України).

Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є гарантією того, що учасник справи, незалежно від рівня фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, має можливість забезпечити захист своїх прав та інтересів.

Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 є донькою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до копії довідки про наявність або відсутність інформації про зареєстровані права на об`єкт нерухомого майна з перевіркою відомостей з відкритих інформаційних ресурсів № 1095500 від 04.02.2021 року вбачається, що ОСОБА_2 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу від липня 1970 року, посвідченого Шостою Харківською державною нотаріальною конторою, р. №4609 належить житловий будинок з надвірними будівлями за адресою, АДРЕСА_1 .

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Спокан в штаті Вашингтон Сполучених Штатах Америки, що підтверджується копією свідоцтва про смерть № НОМЕР_2 від 08.04.2020 року.

Відповідно до копії довіреності від 25.11.2020 року виданої Державною нотаріальною конторою Вашингтону, США, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 уповноважила представляти свої інтереси ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Згідно копії постанови державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В. від 24.02.2021 року відмовлено ОСОБА_3 у видачі на ім`я його довірителя ОСОБА_1 свідоцтва про право власності на спадщину на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 після її батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з пропуском строку встановленого законодавством на подачу заяви про прийняття спадщини особою, яка не проживала разом зі спадкоємцем.

Відповідно до копії постанови Полтавського районного суду від 04.07.2022 року по справі № 639/1988/21, ОСОБА_1 визначено додатковий строк тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 .

Згідно копії спадкової справи № 83П/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , наданої Четвертою Харківської міською державною нотаріальною конторою витребуваної судом вбачається, що спадкова справа № 83П/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , була розпочата 02.02.2021 року за заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 24.02.2021 року постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В. було відмовлено ОСОБА_3 у видачі на ім`я його довірителя ОСОБА_1 свідоцтва про право власності на спадщину на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 після її батька, ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 у зв`язку з пропуском строку встановленого законодавством на подачу заяви про прийняття спадщини особою, яка не проживала разом зі спадкоємцем. Заяви про прийняття, відмову від спадщини або видачі свідоцтва про право на спадщину від інших спадкоємців не надходило. Свідоцтва про право на спадщину не видавались. Згідно відомостей зі Спадкового реєстру інформація щодо наявності спадкових справ та виданих на їх підставі свідоцтв про право на спадщину відсутня.

Відповідно до технічного паспорту на житловий будинок садибного типу від 04.10.2023 року, реєстраційний номер ТІ01:0793-7337-1742-7647, інвентаризаційна справа № 310 вбачається, що домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 складається: будинок літ. "А-1" загальною площею 72,6 кв.м. та житловою площею 55,6 кв.м.; прибудова літ. "А1-1", літня кухня літ. "Б", сарай літ. "В", погріб літ. "Г", вбиральня літ. "Д", вигрібна яма літ. "N", ворота з хвірткою літ. "N1", ворота літ. "N2".

Відповідно до статей 1216, 1218ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Зважаючи на наведене, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України),а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Як встановлено судом, згідно постанови Полтавського районного суду від 04.07.2022 року по справі № 639/1988/21, ОСОБА_1 визначено додатковий строк тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 .

Як зазначено в ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, що прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися за видачею свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно до нотаріуса, який відповідно до вимог ст. 68 Закону України «Про нотаріат» при видачі свідоцтва перевіряє факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства за законом осіб, які подали заяву про видачу свідоцтва та склад спадкового майна.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення в нотаріальному порядку.

Позивач вказує, що підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину у постанові нотаріуса від 24.02.2021 року зазначено дві причини: не прийняття спадщини у встановлений законом строк та відсутність двосторонньої угоди про правову допомогу в цивільних справа зі Сполученими Штатами Америки, що унеможливило отримання усіх необхідних документів.

Між тим, із змісту постанови нотаріуса від 24.02.2021 року вбачається, що ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з єдиної причини, а саме у зв`язку із пропуском строку на прийняття спадщини.

Щодо відсутності двосторонньої угоди про правову допомогу в цивільних справах із Сполученими Штатами Америки у постанові нотаріуса від 24.02.2021 рокузазначено зокрема таке: пунктом 1.12 Глави 10 Розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом МЮ України від 22.02.2012р. за № 296/5, встановлено: якщо спадкодавець, якому належало майно на території України, мав останнє місце проживання на території іноземної держави, місце відкриття спадщини визначається на підставі Закону України «Про міжнародне приватне право».

Статтею 4 вищезазначеного законну передбачено, що він підлягає застосуванню до приватноправових відносин з іноземним елементом, визначається згідно з колізійними нормами та іншими положеннями колізійного права цього закону, інших законів, міжнародних договорів України. Стаття 3 цього Закону вказує, якщо міжнародним договором України передбачено інші правила, ніж встановлені вищезазначеним законом, застосовуються правила цього міжнародного договору.

Україною не було укладено двосторонньої угоди про правову допомогу в цивільних справах зі Сполученими Штатами Америки.

Отже, у даних цивільних зносинах з приводу спадкування необхідно застосовувати колізійні норми Закону України «Про міжнародне приватне право» та діюче цивільне законодавство України.

Колізійними нормами цього закону, а саме ст. 71 вищезазначеного закону передбачено, що спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні, - правом України.

Наведені нотаріусом зазначені вище норми не свідчать про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину через відсутність угоди про правову допомогу в цивільних справа зі Сполученими Штатами Америки.

Виклавши вказані обставин та норми, нотаріус виснував, що спадкування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 буде оформлюватися відповідно до чинного законодавства України.

У відповіді Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори від 18.07.2022 року № 452/02-14/П повідомлено про одержання 18 липня 2022 року вх. № 205/02-14 повідомлення позивача про наявність Постанови Полтавського апеляційного суду від 04 липня 2022 року по справі № 639/1988/21, провадження 22-ц/814/1735/22, про визначення ОСОБА_1 додаткового строку тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після її батька, ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 . На підставі вказаного повідомлення та відомостей з Єдиного державного реєстру судових рішень заяву ОСОБА_1 від 25 листопада 2020 року про прийняття спадщини після її батька, ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка надійшла до нотаріальної контори 02 лютого 2021 року, зареєстровано в книзі обліку і реєстрації спадкових справ за № 679 від 18 липня 2022 року та долучено до спадкової справи № 83П/2021, що вважається фактом своєчасного прийняття спадщини відповідно до Постанови Полтавського апеляційного суду від 04 липня 2022 року по справі №639/1988/21.

Як свідчать матеріали справи, ОСОБА_1 , після того, як їй рішенням суду визначено додатковий строк тривалістю в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_2 повідомила нотаріуса про наявність такого судового рішення.

Однак, матеріали справи не містять оформленої належним чином постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій щодо видачі свідоцтва про право на спадщину на вищезазначений житловий будинок з надвірними будівлями та спорудами після усунення ОСОБА_1 причини первісної відмови нотаріуса у видачі свідоцтва по право на спадщину.

Позивачем не доведено, що наразі існують обставини, за яких ОСОБА_1 не може здійснити оформлення своїх спадкових прав на зазначене нерухоме майно, отже позов про визнання права власності на спадкове майно у судовому порядку є передчасним, в його задоволенні слід відмовити.

Відповідно до статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки встановлено порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права судом першої інстанції при вирішенні спору, то рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову у задоволенні позовних вимог за передчасністю звернення.

Керуючись ст. ст.368, 376, 382,384 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Харківської міської ради, в особі представника Василенко Ігоря Юрійовича - задвольнити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 листопада 2023 року - скасувати, у задоволенні позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування - відмовити.

Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України.

Повний текст постанови виготовлено 08 березня 2024 року.

Головуючий Н.П. Пилипчук

Судді О.В. Маміна

О.Ю. Тичкова