Справа № 212/5541/23
У Х В А Л А

14 березня 2024 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого - Чайкіна І.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Кривого Рогу заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.10.2023 року у цивільній справі № 212/5541/23 за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.10.2023 року позовні вимоги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 , на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК" заборгованість за кредитним договором № 701 від 09.06.2021 року, яка утворилась станом на 18.06.2023 року в розмірі 103 262, 90 гривень.

До Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла вищевказана заява в якій відповідач ОСОБА_1 просить а) поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення; б) скасувати заочне рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.10.2023 року. Мотивуючи свою заяву тим, що він дізнався про існування рішення 15.02.2024 року за допомогою сайту єдиний державний реєстр судових рішень. Ознайомившись з текстом рішення, виявив що при розгляді справи були порушені його права як відповідача, оскільки рішення було прийнято без його участі, він був позбавлений права подання відзиву на позов та заперечень щодо позовних вимог. Повістки про виклик до суду засобами поштового зв`язку він не отримував, а тому не знав про судові засідання і не з`являвся до суду. Вказане рішення не відповідає нормам матеріального права, оскільки позивачем не надано розрахунку заборгованості, нарахування процентів, а надана ними виписка по картковому рахунку не є правовою підставою для стягнення з нього заборгованості. До позову не надано первинних бухгалтерських документів відносно видачі кредити та погашення кредитної заборгованості. При цьому, матеріли справи також не містять відомостей, що підтвердження факту наявності відповідача за кредитним договором у розмірі 103 262, 90 гривень..

Ухвалою суду від 06.03.2024 року прийнято в провадження заяву про скасування заочного рішення та судове засідання призначено на 14.03.2024 року об 11.00 годині.

В судове засідання сторони по справи не з`явились, про час, дату та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Згідно із ч. 1 ст. 287 ЦПК України неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши заяву про перегляд заочного рішення, оглянувши матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

За правилами ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз наведеної норми цивільного процесуального закону свідчить про те, що скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення судом одночасно кількох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у даному випадку, судом не встановлено наявності сукупності вказаних обставин, що свідчить про неможливість скасування заочного рішення суду.

Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, суд отримавши дані про місце реєстрації відповідача за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 26), постановив ухвалу про відкриття провадження у справі та направив на зареєстровану у встановленому законом порядку адресу відповідача копію ухвали про відкриття провадження у справі, разом з копією позовної заяви та доданими до неї матеріалами.

Однак, направлена на адресу відповідача судова кореспонденція повернулась до суду без вручення адресату з відміткою відділення поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» ( а.с. 32).

Ухвалою суду від 12.09.2023 року судове засідання було відкладено через першу неявку відповідача судове засідання та враховано вимоги ч. 4 ст. 223 ЦПК України, а саме те, що суд вирішує справу на підставі наявних в ній доказів (постановляє заочне рішення) лише у разі повторної неявки в судове засідання відповідачів, повідомлених належним чином (а.с. 37).

Секретарем здійснено на наступне судове засідання виклик за допомогою судових повісток, направлено на адресу відповідачів судову кореспонденцію, а саме судові повістки повернулась до суду без вручення адресату з відміткою відділення поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 37-39)

За змістом п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Згідно п. 99-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року, рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка". Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

При цьому, відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, є належним повідомленням про наявний на розгляді суду спір відповідно до положень ст. 128 ЦПК України.

У постанові Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 755/17944/18 викладений правовий висновок, згідно з яким довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки.

Згідно висновків Великої Палати Верховного Суду України, викладених у постанові від 25.04.2018 у справі №800/547/17 направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним. При цьому, отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Таким чином, поважних причин неприбуття відповідача у судове засідання та неподання відзиву на позовну заяву, суду не наведено, відтак покликання про неналежне повідомлення та виклики на судові засідання, не заслуговують на увагу.

Зі змісту заяви про перегляд заочного рішення і додатків до неї, не вбачається посилань на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Перелік засобів доказування встановлений у ч. 2 ст. 76 ЦПК України.

Наведені у заяві посилання (не повне з`ясування фактичних обставин справи, не вірність розрахунку заборгованості) не є посиланням на докази в розуміння ст. 76 ЦПК України, що мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Фактично наведені ОСОБА_1 посилання є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам та застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення, адже суд першої інстанції не має права скасовувати заочне рішення для надання іншої оцінки тим самим обставинам та доказам, що вже наявні у матеріалах справи, а інших доказів відповідачем суду не надано.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 284, 287, 288 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 12.10.2023 року у цивільній справі № 212/5541/23 за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ПЕРШИЙ УКРАЇНСЬКИЙ МІЖНАРОДНИЙ БАНК» до ОСОБА_1 стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що ч.4 ст.287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано без проголошення 14 березня 2024 року.

Суддя І. Б. Чайкін