Номер провадження № 2/521/622/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року м. Одеса

Малиновський районний суд м. Одеси, в складі:

головуючого судді Громіка Д.Д.,

при секретарі Котигорох Н.С.,

за участі:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Криворучко В.О.

розглянувши в підготовчому засіданні в залі суду № 204, в м. Одесі клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про продовження (поновлення) строку для подання зустрічного позову та прийняття зустрічного позову за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя,-

встановив:

ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя.

10 жовтня 2023 року через канцелярію суду представником відповідача ОСОБА_2 подано зустрічний позов до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, яке в судовому засіданні підтримала.Крім того, разом з зустрічним позовом представником відповідача заявлено до суду клопотання, в якому вона просить продовжити строк для подачі зустрічного позову по вказаній цивільній справі. В обґрунтування зазначеного клопотання заявник посилається на неможливість подання зустрічного позову, у визначені законодавством строки, у зв`язку з пошуком відповідачем адвоката та складністю його пошуку через те, що адреси адвокатів були скриті в Єдиному реєстрі адвокаті України через військову агресію російської федерації.

Представник позивача - Кокарєв А.П. подав до суду заперечення на прийняття до розгляду зустрічного позову, відповідно до якого зазначив, що зустрічний позов поданий з порушенням процесуальних строків, а клопотання про продовження строків є необґрунтованим. Зазначив, що Єдиний реєстр адвокатів України хоча й не містить номерів телефонів та адрес діяльності адвокатів на період воєнного стану, проте, за параметрами пошуку «Рада адвокатів Одеської області» видає профілі декількох тисяч адвокатів, контактні дані яких можливо безперешкодно знайти в мережі Інтернет. А також зазначає, що в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси наявні стенди з інформацією про надання безоплатної правової допомоги.

Перевіривши матеріали зустрічного позову, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст.49 ЦПК України відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Частиною 1 статті 193 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що ухвалою суду від 26 червня 2023 року було прийнято позовну заяву ОСОБА_3 до розгляду в порядку загального позовного провадження і відкрито провадження у справі. Разом з тим, вказаною ухвалою суду відповідачеві було визначено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву та роз`яснено його право у вказаний строк подати зустрічний позов.

03 липня 2023 року відповідачем ОСОБА_4 було отримано зазначену вище ухвалу суду від 26 червня 2023 року, що підтверджується наявною в матеріалах справи розпискою (а.с.59).

З огляду на те, що зустрічна позовна заява подана представником відповідача до суду лише 10 жовтня 2023 року, суд вважає, що останньою було пропущено строк для пред`явлення зустрічного позову.

Відповідно до п.3 Розділу XII Прикінцеві положення ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби(COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (уразі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Слід відзначити, що у своїй практиці Європейський суд з прав людини виходить з того, що "право на суд" не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Норми, які регулюють строки подачі заяв, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

У пункті 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року «Пономарьов проти України» суд вказав, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави.

Отже, законодавчо визначений строк на подачу клопотань та заяв стороною справи може бути продовженим (поновленим) лише у випадку доведеності заявником факту об`єктивної неможливості подачі ним відповідних процесуальних документів у межах визначених законодавством термінів.

Проте, виходячи зі змісту поданого відповідачем клопотання, вказані ним причини пропуску строку для звернення до суду із зустрічною позовною заявою, на думку суду, не є поважними і не зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з військовою агресією, оскільки обґрунтування, зазначені відповідачем, лише вказують на те, що відповідач не дотримався установленого процесуального строку з причини власної бездіяльності.

Суд вважає, що зазначені відповідачем обставини поважності причини пропуску строку із зустрічним позовом не є об`єктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та пов`язаними з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальної дії з пред`явлення зустрічного позову у встановлений законом строк, зокрема і через скриття даних адвокатів в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з ч. 3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи те, що зустрічна позовна заява подана представником відповідача з порушенням вимог ч.1 ст.193 ЦПК України, з огляду на відсутність поважних причин пропуску відповідачем строку для подання зустрічного позову, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання про продовження строку для подання зустрічного позову слід відмовити, а зустрічна позовна заява, відповідно до положень ч.3 ст.194 ЦПК України, підлягає поверненню заявникові.

Крім того, суд звертає увагу на те, що повернення зустрічного позову не обмежує право відповідача звернутись до суду з позовною заявою на загальних підставах.

Керуючись ст.ст. 193,194, 259 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про продовження (поновлення) строку для подання зустрічного позову за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна подружжя відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя повернути представнику відповідача ОСОБА_2 . Копію зустрічної позовної заяви долучити до матеріалів справи.

Роз`яснити представнику відповідача ОСОБА_2 , що він не позбавлений права звернутися до суду з вказаним позовом в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення..

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15-ти днів з дня її складення.

Повний текст ухвали складено 12 березня 2024 року.

Суддя: Д.Д. Громік