Справа № 676/3030/23
Номер провадження 2/676/241/24
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 березня 2024 року м. Кам`янець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді - Шевцової Л. М.

з участю секретаря судового засідання Сопрун С.В.

представника позивача Федусь Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кам`янець-Подільському цивільну справу № 676/3030/23 за позовом ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 , третя особа Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «КРЕДО», про відшкодування матеріальної шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

21.04.2023 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Товариство з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «КРЕДО», про відшкодування матеріальної шкоди.

Ухвалою суду від 24.04.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

07.12.2023 року закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду, про що повідомлено учасників розгляду справи.

03.01.2024 року представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Баблонюк О.В., яка представляє інтереси на підставі ордера АМ № 1060621 від 03.12.2023 року, подала заяву про відвід судді Шевцовій Л.М.

Ухвалою суду від 03.01.2024 року у задоволенні вказаної заяви відмовлено.

05.03.2024 року відповідач ОСОБА_2 подала заяву про відвід судді Шевцовій Л.М. з тих самих підстав, які були заявлені її представником адвокатом Баблонюк О.В. і по них було прийнято рішення.

Тому ухвалою суду від 05.03.2024 року у задоволенні вказаної заяви також було відмовлено.

Обгрунтовуючи позовні вимоги представник позивача адвокат Федусь Л.В., яка представляє інтереси на підставі ордера СЕ № 1060619 від 20.04.2023 року, вказує, що у вересні 2022 року по вулиці Хмельницьке шосе, 34 в місті Кам`янець-Подільському сталася дорожньо-транспортна пригода за участі автомобіля OpelMeriva під керуванням водія ОСОБА_2 та автомобіля KIA Cerato під керуванням водія ОСОБА_1 . Внаслідок ДТП вказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

Цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 на день ДТП, була застрахована ТзДВ «Страхова компанія «Кредо».

Постановою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.10.2022 року ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні даного ДТП.

Згідно інформації ТДВ «СК «Кредо» транспортний засіб ОСОБА_1 знищений, а тому йому виплачено 86636,98 грн. за мінусом франшизи 3200 грн., яку має сплатити відповідачка та вартості утилізації пошкодженого майна KIACerato в розмірі 84561,60 грн.

Після отримання частини страхового відшкодування, відповідачку ОСОБА_2 було повідомлено про необхідність відшкодування різниці між вартістю відновлювального ремонту і вартістю матеріального збитку, однак вона повідомила, що жодного відшкодування сплачувати не буде, оскільки позивач вже отримав страхове відшкодування.

Із врахуванням Висновку експерта від 12 жовтня 2022 року № 276/22, Страховик відповідача мав би сплатити 81833,28 грн. без ПДВ, а різницю між вартістю відновлювального ремонту та вартістю матеріального збитку в розмірі 68653,17 грн. (150486,45-81833,28=68653,17) має сплатити відповідачка, оскільки коефіцієнт фізичного зносу транспортного засобу та його складових частин ураховується при визначенні матеріального збитку, який відшкодовується страховиком, натомість при визначенні розміру відшкодування, яке підлягає стягненню з винної особи, ураховується принцип повного відшкодування шкоди потерпілому, зокрема відшкодування різниці між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою (статті 1192, 1194 ЦК України).

Крім основної суми відшкодування завданих збитків, відповідачка за кожен день прострочення відшкодування (починаючи з дати подання позову) має сплатити інфляційні втрати позивача та 3% річних за користування коштами за весь період прострочення на дату винесення судового рішення.

В судовому засіданні адвокат Федусь Л.В., підтримала заявлені вимоги і просить суд задовольнити їх в повному обсязі та стягнути витрати по оплаті судового збору та витрати на правничу допомогу.

Представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Баблонюк О.В. В судове засідання не зявилась, про день та час розгляду справи повідомлялася своєчасно, належним чином. Подала клопотання про розгляд заяви про відвід судді Шевцової Л.М. у її відсутності.

Зважаючи на те, що адвокат Баблонюк О.В. відкладала розгляд справи: 03.08.2023 року (у зв`язку з хворобою, згідно довідки Ярмолинецького центру ПМСД); 21.09.2023 року (у зв`язку з хворобою, довідка відсутня); 25.10.2023 року (у зв`язку з хворобою, згідно довідки Ярмолинецького центру ПМСД); 15.11.2023 року (у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні); 03.01.2024 року (заява у її відсутності та відсутності відповідачки заявила відвід судді); 24.01.2024 року (у зв`язку з хворобою, згідно довідки Ярмолинецького центру ПМСД); 08.02.2024 року (у зв`язку із зайнятістю в інших судових засіданнях); 05.03.2024 року причину неявки в судове засідання не повідомила,а відповідачка ОСОБА_2 повістки за зареєстрованим місцем проживання не отримує, суд вважає за можливе справу розглядати у відсутності відповідачки ОСОБА_2 та її представника адвоката Баблонюк О.В. по наявних у справі документах.

Представник третьої особи Грицина К.В., яка представляє інтереси на підставі довіреності у порядку передоручення від 24.10.2023 року, надіслала заяву про розгляд справи без участі представника Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «КРЕДО», щодо вирішення спору, то покладаються на думку суду.

Заслухавши думку представника позивача Федусь Л.В., суд вважає за можливе справу розглядати у відсутності відповідачки ОСОБА_2 , її представника ОСОБА_3 та представника третьої особи.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що 26 вересня 2022 року у м. Кам`янці-Подільському по вул. Хмельницьке шосе, 34 відбулася дорожньо-транспортна пригода за участі автомобіля OpelMeriva державний номерний знак НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_2 та автомобіля KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_1 .

Внаслідок ДТП вказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

Постановою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 10.10.2022 року у справі за № 676/5193/22 відповідачку ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні даного ДТП.

Цивільно-правова відповідальність водія автомобіля, яким керувала ОСОБА_2 станом на дату ДТП була застрахована Товариством з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Кредо» за полісом № 211066416.

Позивач після ДТП ознайомився із відгуками про Страховика і мав недовіру до його доброчесності, тому він замовив додатково послуги з проведення транспортно-товарознавчої експертизи ДП «Експерт-Сервіс Авто» в місті Хмельницькому ТОВ Український експертний центр «Експерт-Сервіс Авто», представник якого - судовий експерт, провів огляд пошкодженого внаслідок ДТП транспортного засобу KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 разом із представником Страховика.

ТДВ «СК «Кредо» двома платежами від 27.12.2022 року та від 28.12.2022 року виплачено ОСОБА_1 - 86636,98 грн.

З відповіді страховика вбачається, що транспортний засіб позивача знищений, а тому йому виплачено 86636,98 грн. за мінусом франшизи 3200 грн., яку має сплатити відповідачка та вартості утилізації пошкодженого майна KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 в розмірі 84561,60 грн. Як підставу для такого рішення, ТДВ «СК «Кредо» надіслало копії Звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу від 09.10.2022 року за № 37655 та Звіту № 20112/3006705 від 05.12.2022 року про проведення незалежної оцінки вартості утилізації колісного транспортного засобу.

Згідно Звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу від 09.10.2022 р. за № 37655 визначено вартість транспортного засобу KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 в розмірі 174398,58 грн., а вартість ремонту 216474,10 грн. (згідно ремонтної калькуляції, доданої до звіту, вартість ремонту визначалась з врахуванням ПДВ 20%), а ринкова вартість транспортного засобу взята із сайтів auto.ria.ua та rst.ua. Відповідно до цього звіту транспортний засіб KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 є знищеним.

Натомість, згідно Висновку експерта за результатами проведення транспортно-товарознавчої експертизи від 12 жовтня 2022 року № 276/22 ринкова вартість транспортного засобу KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 становить 248474,60 грн., вартість відновлювального ремонту 150486,45 грн., а вартість матеріального збитку 81833,28 грн. (згідно ремонтної калькуляції, доданої до Висновку, вартість відновлювального ремонту та матеріального збитку визначались без врахування ПДВ 20% ).

Зважаючи на значну розбіжність у визначенні розміру ринкової вартості пошкодженого транспортного засобу KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 по матеріалах Звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу від 09.10.2022 р. за № 37655, який виготовлений на замовлення Страховика суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою підприємцем ОСОБА_4 (174398,58 грн.) та Висновку експерта за результатами проведення транспортно-товарознавчої експертизи від 12 жовтня 2022 року № 276/22, який виготовлений судовим експертом ДП «Експерт-Сервіс Авто» в м. Хмельницькому ТОВ Український експертний центр «Експерт-Сервіс Авто» Бурдашем Сергієм Петровичем (248474,60 грн.), Позивач вважає, що зазначений транспортний засіб не є знищеним, а страхове відшкодування, яке нараховане йому з урахуванням Звіту № 20112/3006705 від 05.12.2022 року про проведення незалежної оцінки вартості утилізації колісного транспортного засобу не є належним.

Пунктом 30.1 статті 30 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», визначається, що транспортний засіб вважається фізично знищеним, якщо його ремонт є технічно неможливим чи економічно необґрунтованим. Ремонт вважається економічно необґрунтованим, якщо передбачені згідно з звітом (актом) чи висновком про оцінку, виконаним оцінювачем або експертом відповідно до законодавства, витрати на відновлювальний ремонт транспортного засобу перевищують вартість транспортного засобу до дорожньо-транспортної пригоди.

Пунктом. 30.2. ст. 30 цього ж Закону передбачено, що у випадку, якщо транспортний засіб вважається знищеним, його власнику відшкодовується різниця між вартістю транспортного засобу до та після дорожньо-транспортної пригоди, а також витрати на евакуацію транспортного засобу з місця дорожньо-транспортної пригоди.

Згідно п. 16 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 р. № 1440, визначення ринкової вартості об`єкта оцінки за допомогою порівняльного підходу ґрунтується на інформації про ціни продажу (пропонування) подібного майна, достовірність якої не викликає сумнівів в оцінювача. У разі відсутності або недостатності зазначеної інформації у звіті про оцінку майна зазначається, якою мірою це вплинуло на достовірність висновку про ринкову вартість об`єкта оцінки.

За відсутності достовірної інформації про ціни продажу подібного майна ринкова вартість об`єкта оцінки може визначатися на основі інформації про ціни пропонування подібного майна з урахуванням відповідних поправок, які враховують тенденції зміни ціни продажу подібного майна порівняно з ціною їх пропонування.

За наявності істотного впливу зовнішніх факторів (соціально-економічних, політичних, екологічних тощо) на ринок подібного майна, що призводить до фактичної неможливості надання аргументованого та достовірного висновку про ринкову вартість, у звіті про оцінку майна даються додаткові роз`яснення та застереження. При цьому оцінювач має право надавати висновок про ринкову вартість об`єкта оцінки, що ґрунтується, зокрема, на інформації про попередній рівень цін на ринку подібного майна або на припущенні про відновлення стабільної ситуації на ринку.

Відповідно до п. 7.2. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів», затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 р. № 142/5/2092 «Про затвердження Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів» (далі «Методика»), основним підходом, який використовується для оцінки КТЗ, є порівняльний підхід. Згідно з ним визначення вартості КТЗ на території України проводиться на підставі їх цін продажу та поточних цін пропозиції до продажу, які зазначені у вітчизняних довідниках. Зазначені ціни є статистично усередненими ціновими даними КТЗ, які були відчужені в Україні згідно з умовами, що відповідають змісту і поняттю "ринкова вартість".

Крім цього, відповідно до Звіту № 20112/3006705 від 05.12.2022 року про проведення незалежної оцінки вартості утилізації колісного транспортного засобу середня вартість металобрухту на дату ДТП становить 7,95 грн. за 1 кг. В той же час, середня вартість приймання брухту чорних металів станом на 26.09.2022 року становила 2,5 - 3,00 грн. за 1 кг.

Тобто Звіт про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу від 09.10.2022 р. за № 37655, який виготовлений на замовлення Страховика суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою підприємцем ОСОБА_4 , в частині визначення ринкової вартості транспортного засобу KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 є таким, що підготовлений з порушенням вимог Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 р. № 1440 та Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів», затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 р. № 142/5/2092 «Про затвердження Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів». Відповідно і Звіт № 20112/3006705 від 05.12.2022 року про проведення незалежної оцінки вартості утилізації колісного транспортного засобу, який підготовлений на підставі Звітувід 09.10.2022 р. за № 37655 та непідтверджених цін на металобрухт не може слугувати підставою для визначення вартості утилізації транспортного засобу.

Згідно листа Страховика від 20.03.2023 за № 548, страховим полісом відповідачки передбачена франшиза в розмірі 3200 грн., яку має відшкодувати позивачу ОСОБА_2 .

Стаття 29 Закону України «Про обов`язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачає, що Страховиком відшкодовуються витрати, пов`язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу.

Частиною 2 статті 1187 Цивільного кодексу України, встановлено, що шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Відповідно до ст.1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов`язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).

Після отримання частини страхового відшкодування, ОСОБА_2 була повідомлена про необхідність відшкодування різниці між вартістю відновлювального ремонту і вартістю матеріального збитку, однак вона жодних відшкодувань не сплатила, мотивуючи тем, що позивач вже отримав страхове відшкодування.

Завдання потерпілому шкоди внаслідок дорожньо-транспортної пригоди особою, цивільна відповідальність якої застрахована, породжує деліктне зобов`язання, в якому праву потерпілого (кредитора) вимагати відшкодування завданої шкоди в повному обсязі відповідає відповідний обов`язок боржника (особи, яка завдала шкоди). Водночас, така дорожньо-транспортна пригода слугує підставою для виникнення договірного зобов`язання згідно з договором обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, у якому потерпілий так само має право вимоги до боржника (в договірному зобов`язанні ним є страховик). Одержання потерпілим страхового відшкодування за договором не обов`язково припиняє деліктне зобов`язання, оскільки страхового відшкодування може бути недостатньо для повного покриття шкоди, й особа, яка завдала шкоди, залишається зобов`язаною. Такої правової позиції дотримується Верховний Суд у постановах від 06 липня 2018 року у справі № 924/675/17, від 22 липня 2020 у справі № 583/3159/18.

Згідно Висновку експерта за результатами проведення транспортно-товарознавчої експертизи від 12 жовтня 2022 року № 276/22 вартість відновлювального ремонту транспортного засобу KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 становить 150486,45 грн. без ПДВ, а вартість матеріального збитку 81833,28 грн. (без ПДВ).

Страховиком відповідача, згідно Звіту про визначення вартості матеріального збитку, завданого власнику колісного транспортного засобу від 09.10.2022 р. за № 37655 та Звіту № 20112/3006705 від 05.12.2022 року про проведення незалежної оцінки вартості утилізації колісного транспортного засобу виплачено Позивачу 86636,98 грн.

Хоч зазначена виплата і більша в розмірі від виплати, яка встановлена Висновком експерта за результатами проведення транспортно-товарознавчої експертизи від 12 жовтня 2022 року № 276/22, однак Страховик вважає транспортний засіб KIACerato державний номерний знак НОМЕР_2 знищеним, на що Позивач не погоджується із зазначених у позові причин.

Тому із врахуванням Висновку експерта від 12 жовтня 2022 року № 276/22, Страховик відповідачки мав би сплатити 81833,28 грн. без ПДВ, а різницю між вартістю відновлювального ремонту та вартістю матеріального збитку в розмірі 68653,17 грн. (150486,45-81833,28=68653,17) має сплатити ОСОБА_2 , оскільки коефіцієнт фізичного зносу транспортного засобу та його складових частин ураховується при визначенні матеріального збитку, який відшкодовується страховиком, натомість при визначенні розміру відшкодування, яке підлягає стягненню з винної особи, ураховується принцип повного відшкодування шкоди потерпілому, зокрема відшкодування різниці між фактичним розміром шкоди та страховою виплатою (статті 1192, 1194 ЦК України).

У Постанові від 11 грудня 2019 року по справі N 465/4287/15 Велика Палата Верховного Суду зробила висновок, що попереднє звернення потерпілого у випадках, передбачених законом, до МТСБУ (страховика) із заявою про виплату страхового відшкодування в порядку, визначеному статтею 35 Закону N 1961-IV, загалом не є обов`язковим та не виключає право особи звернутися безпосередньо до суду із позовом про стягнення відповідного страхового відшкодування.

Згідно ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішення у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду в справі про адміністративне правопорушення обов`язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ч.2 ст.625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно листа Верховного Суду України від 19 липня 2011 року «Судова практика розгляду цивільних справ, що виникають з договорів страхування» та постанови судової палати у цивільних справах Верховного Суду України у цивільній справі №6-49цс12 від 6 червня 2012 року зобов`язання страховиків у разі настання страхового випадку зводиться до здійснення страхової виплати, а тому таке зобов`язання є грошовим і в разі прострочення його виконання настає відповідальність, передбачена ч.2 ст.625 ЦК України. Проценти річних входять до складу грошового зобов`язання і на відміну від пені не є санкцією за порушення грошового зобов`язання, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних витрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів і отриманні компенсації (плати) від боржника за користування отриманими ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові, а тому ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника та незалежно від сплати ним неустойки (пені) за порушення виконання зобов`язання.

Це ж підтверджено п. 21 Постанови № 4 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки», постановами Великої Палати Верховного Суду № 308/3162/15-ц від 20.06.2018 року та 686/21962/15-ц від 16.05.2018 року.

Тому, крім основної суми відшкодування завданих збитків, відповідачка за кожен день прострочення відшкодування (починаючи з дати подання позову) має сплатити інфляційні втрати Позивача та 3% річних за користування коштами за весь період прострочення на дату винесення судового рішення.

Відповідно до вимог статті 22 Цивільного кодексу України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ст. 1187 вказаного Кодексу, шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Відповідно вимог ст. 1192 Цивільного кодексу України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Щодо розміру витрат на правничу допомогу, то у зв`язку з необізнаністю в правовому полі, ОСОБА_1 був вимушений укласти договір для захисту своїх інтересів з адвокатом Федусь Л.В., і згідно розрахунку наданого суду, витрати на отримання правничої допомоги склали 11000 грн. ,що підлягають стягненню із відповідачки ,а також сплачений позивачем судовий збір в розмірі 1073, 60 грн.

Керуючись ст. 268 ЦПК Укаїни, -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , проживаючого по АДРЕСА_2 , матеріальну шкоду в розмірі 71853,17 грн., з яких: 68653,17 грн. різниця між вартістю відновлювального ремонту транспортного засобу і вартість відновлювального ремонту з урахуванням коефіцієнта фізичного зносу автомобіля та 3200 грн. як франшизу за полісом обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , проживаючого по АДРЕСА_2 , інфляційні втрати в розмірі - 1623,88 грн., та 3% річних за користування коштами на день винесення рішення, починаючи з дати подання позову в розмірі -1955,48 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , проживаючого по АДРЕСА_2 , витрати по оплаті судового збору в розмірі 1073,60 грн. та витрати на правничу допомогу в розмірі 11 000,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 12 березня 2024 року.

Суддя Кам`янець-Подільського

міськрайонного суду Шевцова Л.М.