Справа № 462/6618/23
У Х В А Л А

12 березня 2024 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу,

в с т а н о в и в :

07.03.2024 року заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про скасування судового наказу, виданого Залізничним районним судом м. Львова 04.10.2023 р. №462/6618/23. В обґрунтування заяви покликається на те, що такий судовий наказ є незаконним та необґрунтованим, оскільки він, по мірі можливості, сплачує за комунальні послуги, надані стягувачем, зокрема, востаннє 18.01.2024 року, а також йому невідомо періоду, за який проводиться стягнення.

Вивчивши подану заяву про скасування судового наказу та матеріали справи, судом встановлено, що 04.10.2023 року Залізничним районним судом м. Львова видано судовий наказ про стягнення в солідарному порядку зОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,які проживають за адресою: АДРЕСА_1 на користь Львівського комунального підприємства «Залізничнетеплоенерго», що знаходиться за адресою: м. Львів, вул. С.Петлюри, 4а, 21581 /двадцять одна тисяча п`ятсот вісімдесят одна/ грн. 50 коп. боргу за послуги надання теплової енергії. та судовий збір.

Як вбачається із матеріалів справи № 462/6618/23 зареєстрованим місцем проживання боржників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є: АДРЕСА_1 .

04.10.2023 року Залізничний районний суд м. Львова надіслав боржникам за адресою їхнього місяця реєстрації копію судового наказу від 04.10.2023 року та копію заяви про видачу судового наказу з додатками, проте, скеровані судом поштові відправлення повернуто відділенням поштового зв`язку.

Так, скероване судом поштове відправлення боржнику ОСОБА_1 повернуто відділенням пошти у зв`язку відсутністю адресата за вказаною адресою: АДРЕСА_1 .

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника.

Згідно ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відтак, заява про скасування судового наказу подана до суду 07.03.2024 року ОСОБА_1 із пропуском строку на звернення.

Відповідно до ч.5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

У поданій заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 подав клопотання про поновлення пропущеного строку, однак, заявник не вказав коли йому стало відомо про такий судовий наказ та не наведено причин пропуску такого строку.

Крім цього, у поданій заяві про скасування судового наказу ОСОБА_1 просить суд звільнити його від сплати судового збору за подання даної заяви.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі № 338/158/19, провадження № 61-11548св20, зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Отже, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони фізичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві, яка подається до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland» від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

На підтвердження свого майнового стану заявником надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів та утриманих податків за період з першого кварталу 2023 року по четвертий квартал 2023 року, з яких вбачається, що у першому-другому кварталі 2023 року ОСОБА_1 отримував доходи, у третьому-четвертому кварталі 2023 року інформація про доходи відсутня.

Водночас, вказані відомості не можуть вважатись єдиною та достатньою підставою для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору, не підтверджують, що розмір судового збору за подання заяви про скасування судового наказу, який становить 151,40 грн. перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, як і не підтверджують наявність інших підстав для звільнення від сплати судового збору, визначених законодавством України.

Крім цього, п.2 ч.3 ст. 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Однак, такі вимоги заявником також не виконано.

Згідно ч. 6 ст. 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Відтак, оскільки боржником ОСОБА_1 заяву про скасування судового наказу подано поза межами строку для подання такої заяви, клопотання про поновлення такого не обґрунтоване, до заяви не долучено документів про сплату судового збору у визначеному законом розмірі, заява не відповідає вимогам ст. 170 ЦПК України, таку заяву слід повернути без розгляду.

Керуючись ст. 170, 171 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

заяву ОСОБА_1 від 07.03.2024 року про скасування судового наказу, виданого Залізничним районним судом м. Львова 04.10.2023 року повернути без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: Бориславський Ю. Л.