Справа №760/8155/21
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження

та призначення справи до розгляду по суті

29 лютого 2024 року Солом`янський районний суд міста Києва в складі судді Зуєвич Л.Л., за участю:

секретаря судового засідання Гуцало М.В.,

представника позивача - Іваницької О.В. (ордер від 12.10.2023),

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в місті Києві матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 /далі - ОСОБА_1 / (РНОКПП: НОМЕР_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса представника: АДРЕСА_2 ; e-mail представника: ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНКОПП представника /для пошуку в системі «Електронний суд»/: /) до ОСОБА_2 /далі - ОСОБА_2 / (РНОКПП: НОМЕР_2 ; АДРЕСА_3 ; адреса-2: АДРЕСА_4 ), ОСОБА_3 /далі - ОСОБА_3 / (РНОКПП: НОМЕР_3 ; АДРЕСА_5 ) та ОСОБА_4 /далі - ОСОБА_4 / (РНОКПП: НОМЕР_4 ; адреса: АДРЕСА_5 ), третя особа: ОСОБА_5 /далі - ОСОБА_5 / (РНОКПП: НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_6 ; адреса представника: АДРЕСА_7 ; e-mail представника: ІНФОРМАЦІЯ_2 ; РНКОПП представника /для пошуку в системі «Електронний суд»/: НОМЕР_6), про стягнення заборгованості за договором позики,

ВСТАНОВИВ:

Рух справи

05.03.2010 до Солом`янського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення солідарно з відповідачів заборгованості за договором позики у розмірі 4 545 000,00 грн.

На обґрунтування позовних вимог зазначалось, що 01.09.2007 між ним та ОСОБА_2 було укладено договір позики, відповідно до умов якого ОСОБА_1 (позикодавець) передав ОСОБА_2 (позичальнику) грошові кошти у розмірі 4 545 000,00 грн, що є еквівалентом 900 000 доларів США, а позичальник зобов`язався повернути позику до 01.12.2009. На забезпечення виконання ОСОБА_2 зобов`язань за договором позики між позивачем та ОСОБА_3 і ОСОБА_4 було укладено договір поруки від 01.09.2007. За умовами вказаного договору поруки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зобов`язуються нести разом з ОСОБА_2 солідарну відповідальність за виконання зобов`язань, встановлених договором позики. Оскільки відповідач ОСОБА_2 не виконав умови договору позики та не повернув вказану суму до встановленого договором терміну, він звернувся до суду з позовом про стягнення солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 позики у сумі 4 545 000,00 грн.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 05.03.2010 було відкрито провадження у справі та призначено попереднє судове засідання у справі на 12.03.2010.

Під час попереднього судового засідання 12.03.2010 представник відповідача заявив клопотання про відкладення судового засідання з метою надання сторонам часу для укладення мирової угоди. Вказане клопотання було задоволено, розгляд справи відкладено на 17.03.2010.

В судовому засіданні 17.03.2010 представник позивача звернувся до суду з клопотанням про прийняття та визнання мирової угоди, укладеної між сторонами 11.03.2010 та закриття провадження у справі.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 17.03.2010 визнано мирову угоду від 11.03.2010, укладену між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Закрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про стягнення суми позики.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, 09.01.2021 особа, яка не брала участі у справі, ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу.

Апеляційну скаргу обґрунтовував тим, що 20.08.1999 між ним та відповідачкою по справі ОСОБА_3 було зареєстровано шлюб. В період перебування у шлюбі, 20.02.2003 між ТОВ «Фінансово-консультаційний центр сприяння розвитку підприємства» та ОСОБА_3 було укладено договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, згідно якого ОСОБА_3 придбала нежитлові приміщення загальною площею 227,6 кв. м, які розташовані на четвертому поверсі нежилих приміщень літ «А» та складають 3/100 частини від домоволодіння площею 7 676, 0 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_8 . Посилався на те, що вказане майно було придбане під час шлюбу, а тому є спільною сумісною власністю подружжя - його та ОСОБА_3 .

Постановою Київського апеляційного суду від 18.03.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_5 , як особи, яка не брала участі у справі, задоволено; ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 17.03.2010 про визнання мирової угоди та закриття провадження у справі - скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Справа направлена супровідним листом Київського апеляційного суду від 22.03.2021 та надійшла до Солом`янського районного суду міста Києва 25.03.2021.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2021 для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Зуєвич Л.Л.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 07.04.2021 вказану позовну заяву прийнято до розгляду. Підготовче засідання призначено на 06.07.2021.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06.07.2021 відкладено підготовче засідання у справі на 28.10.2021, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача-2, ОСОБА_5 .

У зв`язку з відсутністю доказів отримання судової кореспонденції позивачем у справі, у судовому засіданні 28.10.2021 було оголошено перерву до 03.02.2022.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03.02.2022 підготовче засідання було відкладено на 24.05.2022.

У зв`язку з початком збройної агресії рф 24.05.2022 судове засідання не відбулось та було перенесено на 09.02.2023.

09.02.2023 у зв`язка з клопотанням представника позивача підготовче засідання було перенесено на 01.06.2023.

У зв`язку з перебуванням справи в суді касаційної інстанції 01.06.2023 судове засідання не відбулось та було перенесено на 19.10.2023.

Враховуючи явку в судове засідання, призначене на 19.10.2023 лише представника позивача, підготовче засідання було перенесено на 22.02.2024.

У зв`язку з клопотанням представника 3-ї особи ( ОСОБА_5 ) 22.02.2024 підготовче засідання було перенесено на 29.02.2024. При цьому таку дату судового засідання було погоджено з присутніми у судовому засіданні представниками.

У судове засідання, призначене на 29.12.2024 з`явився лише представник позивача.

26.02.2024 до суду надійшло клопотання ОСОБА_3 про відкладення судового засідання для надання їй часу для укладення договору про надання правничої допомоги.

27.02.2024 до суду надійшло клопотання представника ОСОБА_5 про відкладення підготовчого засідання у зв`язку з перебування такого представника у відпустці (з 27.02.2024 по 29.02.2024).

Представник позивача щодо таких клопотань заперечував.

Суд враховує, що як зазначено у постанові Верховного Суду від 07.07.2022 № 918/539/16 відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить із того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16.12.1992 у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

Суд зазначає, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

За змістом ч. 2 ст. 121 ЦПК України строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Суд наголошує, що згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи «Федіна проти України» від 2 вересня 2010 року, «Смірнова проти України» від 8 листопада 2005 року, «Матіка проти Румунії» від 2 листопада 2006 року, «Літоселітіс проти Греції» від 5 лютого 2004 року та інші).

У разі відсутності можливості взяти участь у підготовчому засіданні учасники провадження мають право викласти свої міркування з питань, визначених у ст. 189, ч. 2 ст. 197 ЦПК України у письмових заявах, поданих до суду, та/або взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в порядку, визначеному ст. 212 ЦПК України.

Щодо заяви представника ОСОБА_5 суд зауважує, що дата судового засідання 29.02.2024 була погоджена в т.ч. з відповідним представником у судовому засіданні 22.02.2024.

Щодо заяви ОСОБА_3 , то суд звертає увагу на те, що справа перебуває в провадженні суду з квітня 2021 року (після постанови суду апеляційної інстанції про скасування ухвали суду про визнання мирової угоди та закриття провадження у справі), а отже в учасників судового процесу було достатньо часу для того, щоб визначитись з своїми представниками.

При цьому, будь-яких пояснень щодо того, що їй перешкодило звернутись за правовою допомогою в період з квітня 2021 по лютий 2024 ОСОБА_3 - не надала.

З огляду на зазначене, суд вважає, що оскільки підготовче засідання у справі неодноразово відкладалось із значними проміжками у судових засіданнях, то у учасників судового процесу, в т.ч. ОСОБА_3 , які були обізнані про існування такої справи, було достатньо часу для того, щоб як визначитись із залученням представника (у разі його необхідності), так і надати заперечення (відзив) на позов, проте діючи на власний ризик таких дій вчинено не було не тільки у законодавчо встановлені строки, а й у розумні строки, тому суд не вбачає правових підстав для чергового відкладення підготовчого засідання у даній справі.

Частиною 4 статті 12 ЦПК України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Як зазначено у ухвалі Верховного Суду від 15.02.2023 у справі № 554/4001/17 (провадження № 61-20093ск21) національні суди повинні враховувати можливість заявника ефективно представляти себе у суді (рішення Європейського суду з прав людини від 07 травня 2002 року у справі «Мак-Вікар проти Сполученого Королівства», заява № 46311/99, пункти 48 - 62; від 23 вересня 1998 року у справі «Стіл і Морріс проти Сполученого Королівства», заява № 68416/01, пункт 61). Держава не відповідальна за професійний юридичний захист особи у цивільній справі, незалежно від того, на яких умовах надається правова допомога - на умовах безкоштовної чи оплатної правової допомоги адвоката, крім особливих обставин (рішення ЄСПЛ від 30 березня 1999 року у справі «Tuzinski проти Польщі», заява № 40140/98, умови визначення про неприйнятність). В обов`язки держави також не входить забезпечення необхідного балансу між ефективним доступом до суду з одного боку, та незалежністю професії юриста з іншого (рішення ЄСПЛ від 22 березня 2007 року у справі «Старощик проти Польщі», заява № 59519/00, пункт 135). Суди у цивільних справах не оцінюють професійність, якість чи своєчасність правової допомоги, яка перешкодила особі, якій вона надається, отримати ефективний доступ до суду.

З матеріалів справи не вбачається неможливість проведення підготовчого засідання без участі сторін / їх представників, а тому враховуючи все зазначене в сукупності суд дійшов висновку про відсутність достатніх правових підстав для задоволення клопотань ОСОБА_3 та представника ОСОБА_5 і відкладення підготовчого засідання у справі.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що сторони у справі під час всього розгляду справи не позбавлені права звернутись за правовою допомогою. Однак, суд зауважує, що такі дії бажано вчиняти завчасно, задля того, щоб новий представник мав можливість ознайомитись з матеріалам справи та належним чином підготуватись до судового засідання. В будь-якому разі, сторона у справі має право взяти участь у судовому засіданні, призначеному для розгляду справи по суті, особисто, під час якого надати свої пояснення та міркування щодо суті спору.

Інші учасники у підготовче засідання 29.02.2024 не з`явились, будь-яких заяв та клопотань від них (в т.ч. в порядку ч. 3 ст. 131 ЦПК України) станом на день судового засідання не надійшло.

Щодо заяви позивача про зміну предмету позову

У судовому засіданні 22.02.2024 представником позивача було подано заяву про зміну предмету позову в якій позивач просить суд стягнути з солідарно з ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 ) суму позики за Договором позики від 01.09.2007 у розмірі 34 761 330,00 грн та 3% річних у розмірі 12 754 074,88 грн, що в загальному розмірі складає 47 515 404,91 грн.

В обґрунтування такої заяви, зокрема, вказується, що у договорі позики від 01.09.2007 було встановлено грошовий еквівалент ціни договору в іноземній валюті, що складає 900 000 доларів США. З огляду на те, що станом на день звернення з даною заявою до суду грошове зобов`язання відповідачів перед позивачем не виконано, з врахуванням погоджених між сторонами умов договору позики від 01.09.2007 та договору поруки від 01.09.2007, офіційний курс гривні щодо долару США, встановлений Національним банком України станом на день подання даної заяви (38,6237 грн за 1,00 долар США), позивач вважає, що сума позики, яка підлягає стягненню солідарно з відповідачів складає 34 761 330 грн. 00 коп. (900 000 х 38,6237).

Також, наголошується, що відповідно до п. 7 Договору позики від 01.09.2007 строк повернення суми позики тривав до 01.12.2009, з чого слідує, що право на нарахування 3% річних виникло у позивача 02,12.2009. У той же час 05.03.2010 позивач звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом про стягнення заборгованості за договором позики від 01.09.2007, з огляду на що строк позовної давності було перервано.

Враховуючи вищенаведене та положення п. 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, на думку позивача, він має право на нарахування 3 % річних на суму боргу у розмірі 900 000 доларів США з 02.12.2009 по 23.02.2022, що складає - 330 287,67 доларів США. Враховуючи офіційний курс гривні щодо долару США, встановлений Національним банком України станом на день подання даної заяви, а саме 38,6237 грн. за 1,00 долар США, 3 % річних на суму боргу складає 12 754 074,88 грн (330 213,70 х 38,6237).

Таким чином, позивач вказує, що загальна сума боргу з урахуванням 3% річних, що підлягає стягненню з відповідачів складає 47 515 404,88 грн (34 761 330,00 грн + 12 754 074,88 грн).

При цьому, заявник просить врахувати, що такою заявою позивач змінює лише предмет позову, оскільки змінюються лише матеріально-правові вимоги до відповідачів, при цьому зберігаються первісні обставини, якими обґрунтовано позов, а саме укладення між сторонами договору позики від 01.09.2007, забезпечення виконання зобов`язань відповідача-1 за вказаним договором позики шляхом укладання між позивачем та відповідачем-2, відповідачем-3 договору поруки від 01.09.2007 та порушення відповідачем-1 взятих на себе зобов`язань, що мало наслідком утворення боргу перед позивачем, з метою солідарного стягнення якого з відповідачів і звернувся останній.

До такої заяви долучено докази його направлення іншим учасникам судового процесу.

У судовому засіданні 29.02.2024 представники позивача вказану заяву підтримав, просив суд її задовольнити.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до п. 2 ч. 2, ч. 3 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у ст. 43 цього Кодексу, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмета позову, а не через збільшення розміру позовних вимог. Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права (див. постанову Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 31.01.2024 у справі № 201/4160/19, провадження № 61-10524св23).

Як зазначено, зокрема, у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 10.05.2023 у справі № 723/1233/17 (провадження № 61-1002св23) зміна предмета позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Враховуючи наведене, з огляду на принцип диспозитивності, суд вважає за можливе вказану заяву сторони позивача про зміну предмету позову, - задовольнити.

Щодо закриття підготовчого провадження

Суд бере до уваги правову позицію, викладену у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 01.09.2021 у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21) за змістом якої:

«Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Таким чином, підготовче судове провадження - це стадiя судового прoцесу, в якій з`ясовується предмет спoру, позoвні вимoги, заперечення на позoвні вимoги, склад учасників судовoго процесу, вирішення відводів, xарактер спірних правовідносин та інших дій, які будуть слугувати для правильного і безперешкoдного розгляду справи пo суті, іншими словами, це важлива складова судочинства, що спрямована на створення умов для правильного, безперешкодного та своєчасного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження, яка полягає у вчиненні судом та учасниками судового процесу відповідних процесуальних дій.

Підготовче засідання проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Частиною другою статті 198 ЦПК України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у підготовчому засіданні.

За змістом частин першої-другої статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.»

Також, суд враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках:

1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу;

2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача;

3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Відповідних підстав для відкладення підготовчого засідання у судовому засіданні 29.02.2024 не встановлено.

Наразі в ході підготовчого провадження та під час проведення підготовчого засідання у даній цивільній справі проведено підготовчі дії, передбачені ст.ст. 189-199 ЦПК України.

Будь-яких нерозглянутих заяв та/або клопотань у справі немає.

Згідно з п. 15 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд призначає справу до розгляду по суті, визначає дату, час і місце проведення судового засідання (декількох судових засідань - у разі складності справи) для розгляду справи по суті.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого судового засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Таким чином, оскільки судом встановлено, що наразі до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, процесуальних дій вчиняти не потрібно, з урахуванням значного періоду часу, що минув з початку відкриття провадження у справі, судом вирішено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті.

Дату судового засідання (11.04.2023) погоджено з присутнім учасником провадження та повідомлено про неї під розписку.

Щодо врегулювання спору шляхом досягнення угоди між сторонами

З урахуванням приписів п. 2 ч. 5 ст. 12, ч. 7 ст. 49, ст. 142, п. 2 ч. 2 ст. 197, ст. 207, ч. 5 ст. 211 ЦПК України суд роз`яснює сторонам їх право на врегулювання спору шляхом досягнення угоди між ними.

У разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову (ч. 1 ст. 142 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 43, 49, 121, 197, 198, 200, 258-261 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву сторони позивача про зміну предмету позову, - задовольнити.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за ОСОБА_6 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_5 , про стягнення заборгованості за договором позики.

Призначити справу до розгляду по суті у судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25, каб. 23, на 11 квітня 2024 року о 17 годині 00 хвилин.

В судове засідання викликати учасників судового процесу.

Копію даної ухвали направити учасникам судового процесу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Повідомити учасників справи, що всі письмові пояснення та інші документи по справі можуть бути подані засобами поштового зв`язку, а також подані на електронну адресу суду з зазначенням номеру справи та прізвища судді у справі та скріплення їх цифровим підписом.

Повідомити сторін про можливість участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису.

Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті.

Нагадати учасникам провадження, що відповідно до ч. 2 ст. 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Інформацію щодо розгляду справи сторони можуть отримати на веб-сайті Солом`янського районного суду міста Києва за посиланням: https://sl.ki.court.gov.ua/sud2609/.

Суддя Л. Л. Зуєвич