Провадження № 2/357/635/24
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 березня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А.Ю., при секретарі Козубенко Я.С.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочку сплати аліментів,
У грудні 2023 представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Кочин С.С., звернувся до суду з вищевказаним позовом, в якому просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача пеню за несвоєчасну сплату аліментів за період з 01.01.2020 по 31.08.2023 в розмірі 276 107,09 грн.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказану справу передано на розгляд судді Цуранову А.Ю.
15.12.2023 ухвалою судді відкрито провадження у даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін 01.02.2024.
12.03.2024 представник позивача через систему "Електронний суд" подав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності позивача та її представника, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач про місце та час розгляду справи повідомлявся належним чином за відомою адресою проживання, а також шляхом розміщення відповідного оголошення про виклик особи в судове засідання, відзив на позовну заяву не направив, тому суд ухвалив провести у справі заочний розгляд відповідно до ст. 280 ЦПК України.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
В Деснянському відділі державної виконавчої служби у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) на примусовому виконанні перебуває виконавчий лист Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.04.2020 у справі № 2/357/805/20, за яким проводиться стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 02.12.2019 до досягнення дитиною повноліття.
Відповідно до розрахунку Деснянського ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ) від 04.09.2023, заборгованість за вказаним виконавчим документом за період з 02.12.2019 по 31.08.2023 станом на 01.09.2023 становить 276 747,50 грн.
При вирішенні справи суд виходить з наступного.
Статтею 180 Сімейного кодексу України встановлено обов`язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Закон України «Про охорону дитинства» визначає охорону дитинства в Україні як стратегічний загальнонаціональний пріоритет, що має важливе значення для забезпечення національної безпеки України, ефективності внутрішньої політики держави, і з метою забезпечення реалізації прав дитини на життя, охорону здоров`я, освіту, соціальний захист, всебічний розвиток та виховання в сімейному оточенні встановлює основні засади державної політики у цій сфері, що ґрунтуються на забезпеченні найкращих інтересів дитини.
Згідно з ч. 4 ст. 155 СК України ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Виходячи з аналізу норм глави 549 ЦК України неустойка (пеня) - це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. Її завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки.
Частиною 1 ст. 196 СК України визначено, що у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.
Пунктом 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3 роз`яснено, що передбачена ст. 196 СК відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення аліментів.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач є особою працездатного віку, доказів щодо поважності причин не сплати аліментів у справі відсутні.
У статті 196 СК України не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.
Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 03.04.2019 року у справі № 333/6020/16-ц (провадження № 14-616цс18) правило про стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів враховується розмір несплачених аліментів за кожний місяць та кількість днів прострочення за кожним платежем окремо.
Аліменти нараховуються щомісячно, тому строк виконання цього обов`язку буде різним, а отже, кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.
Законодавець встановив розмір пені - 1 % за кожен день прострочення та період, за який нараховується пеня - за кожен день, починаючи з наступного, в який мала бути здійснена сплата аліментів за відповідний місяць, але таке зобов`язання не було виконане, до дня, в який проведена сплата заборгованості, чи до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені.
Таке правило застосовується в разі прострочення виконання зобов`язання зі сплати аліментів за місяць, у який вони мали бути сплачені.
Розмір пені за місячним платежем розраховується так: заборгованість зі сплати аліментів за конкретний місяць (місячний платіж) необхідно помножити на кількість днів заборгованості, які відраховуються з першого дня місяця, наступного за місяцем, в якому мали бути сплачені, але не сплачувалися аліменти, до дня їх фактичної виплати (при цьому день виконання зобов`язання не включається до строку заборгованості), та помножити та один відсоток.
Тобто формула така: заборгованість за місяць х кількість днів прострочення х 1 %, за цим правилом обчислюється пеня за кожним простроченим місячним платежем.
Загальний розмір пені становить суму розмірів пені, обчисленої за кожним місячним (періодичним) платежем.
Перебіг строку прострочення починається з першого дня місяця, наступного за місяцем внесення періодичного платежу, до дня, який передує дню сплати заборгованості.
Визначаючи розмір пені за прострочення сплати аліментів, суд виходить з розрахунку заборгованості по аліментам Деснянського ВДВС у м. Києві ЦМУ МЮ (м. Київ), що становить 276 747,50 грн.
Згідно наданого позивачем розрахунку пені, її розмір також становить 276 747,50 грн., період нарахування: 01.01.2020-31.08.2023.
Однак, суд не погоджується зі здійсненим позивачем розрахунком пені з огляду на вимогу позову про стягнення пені в період по 31.08.2023, а не по день винесення рішення суду.
Таким чином, пеня за прострочення сплати аліментів ОСОБА_2 в період з 01.06.2020 по 31.08.2023 не перевищуватиме 100 відсотків заборгованості та становитиме, зокрема:
4 909,81 грн. - борг 5 336,75 грн. за період з 01.06.2023 по 31.08.2023 (5336,75 х 1% х 92);
3 308,79 грн. - борг 5 336,75 грн. за період з 01.07.2023 по 31.08.2023 (5336,75 х 1% х 62);
1 654,39 грн. - борг 5 336,75 грн. за період з 01.08.2023 по 31.08.2023 (5336,75 х 1% х 31).
При цьому, строк прострочення боргу починає перебіг з першого дня місяця, наступного за місяцем нарахування періодичного платежу, тобто строк прострочення сплати аліментів за серпень 2023 року починає перебіг з 01.09.2023, що зважаючи на принцип диспозитивності цивільного процесу виходить за межі позовних вимог.
Таким чином, загальний розмір пені за прострочення сплати аліментів за заявлений у позовній заяві період становить 265 273,49 грн., який підлягає стягненню на користь позивача.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Будь-яких відомостей та доказів на спростування встановлених судом обставин матеріали справи не містять.
Враховуючи встановлені судом обставини, період та суми розрахунку боргу органу ДВС, зважаючи на відсутність доказів на спростування таких обставини, суд дійшов висновку про необхідність часткового задоволення вимоги позивача та стягнення з відповідача пені за прострочення сплати аліментів у розмірі 265 273,49 грн.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнена від сплати судового збору в дохід держави.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України та ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з відповідача належить стягнути судовий збір в дохід держави за подання даного позову в розмірі 2 652,74 грн. (1% від суми стягнення).
Керуючись ст. 4, 12, 13, 81, 89, 141, 265, 268, 280, 282, 354 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення сплати аліментів в період з 01.01.2020 по 31.08.2023 в розмірі 265 273,49 грн.
В іншій частині позову відмовити.
Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір у розмірі 2 652,74 грн.
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , відома адреса проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його підписання.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Суддя А. Ю. Цуранов