Справа № 629/1414/24
Провадження № 2/629/548/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.03.2024 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Попов О.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з позовом, в якому просить визнати за нею: право власності на житловий будинок, з відповідними надвірними спорудами та будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті чоловіка - ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ; право власності на земельні ділянки площею 0,1000 га (кадастровий номер :27:073:0101) і площею 0,0099 га (кадастровий номер :27:073:0102).

Суддя зазначає, що доступ до правосуддя в контексті п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК України.

Дослідивши зміст заяви, судом було встановлено, що даний позов підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який, відповідно до п. 2, 3, 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, повинен містити в собі: адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

В порушення вищевказаних вимог позовна заява не містить в собі: адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; зазначення ціни позову.

Крім того, 04 листопада 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи №450/3887/19, провадження №61-2336св22 (ЄДРСРУ №107354529) досліджував питання щодо визначення відповідачів у справі про визнання права власності в порядку спадкування.

Так, у постанові Верховного Суду від 18 грудня 2019 року в справі № 265/6868/16-ц (провадження № 61-34234св18) зроблено висновок про те, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку його відсутності, усунення від права на спадкування, неприйняття ним спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі №759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) та ін.

Отже, належним відповідачем у справах про спадкування є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у випадку їх відсутності, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття є відповідний орган місцевого самоврядування.

Однак, у позовній заяві зазначено про те, що відповідачі відмовились від прийняття спадщини після смерті батька, отже, вони є неналежними відповідачами.

Крім того, позивач просить визнати право власності на земельні ділянки, однак не обґрунтовує в зв`язку з якими обставинами вимоги в цій частині потребують судового захисту.

Згідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. ст. 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, подана заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 175, 185, 258, 260 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Олексій ПОПОВ