Провадження № 2/756/960/24
УХВАЛА

12 березня 2024 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Діденко Є.В.,

за участю секретаря - Войтенко В.В.,

провівши відкрите судове засідання в порядку спрощеного позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

25 жовтня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до Оболонського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 06 листопада 2023 року відкрито спрощене позовне провадження по справі з повідомленням учасників справи та призначено до судового розгляду на 12 грудня 2023 року.

12.12.2023 року на судове засідання сторони не з`явилися, повідомлялися належним чином шляхом електронних засобів та направлення судових повісток за адресою реєстрації, однак конверти повернулися із відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою», у зв`язку з чим для повторного їх виклику ухвалено відкласти розгляд справи на 25 січня 2024 року.

25.01.2024 року позивач на судове засідання повторно не з`явилась, повідомлялась належним чином шляхом електронних засобів та направлення судових повісток за адресою реєстрації, однак конверти повернулися із відмітками «адресат відсутній за вказаною адресою». У зв`язку із неявкою суд ухвалив відкласти судове засідання для повторного виклику на 12 березня 2024 року.

12.03.2024 року позивач повторно не з`явилась на судове засідання, повідомлялась про дату час і місце розгляду справи належним чином шляхом електронних засобів та направлення судових повісток за адресою реєстрації, однак конверт повернувся із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Заяв про розгляд справ без участі від позивача до суду не надходило.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з таких підстав.

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

Отже, позивач двічі поспіль не з`явилась у судові засідання, та заяву про розгляд справи за її відсутності також не подала, що позбавляє суд можливості вирішити справу по суті. При цьому, суд звертає увагу, що саме позивач має бути зацікавленим у розгляді справи, як особа, яка ініціювала судову процедуру.

У зв`язку з цим, суд приходить до переконання про наявність законних підстав для залишення позову без розгляду у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про стягнення аліментів - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Є.В. Діденко