Провадження № 2-во/554/74/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2024 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави у складі головуючого судді Гольник Л.В., розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки та арифметичних помилок у судовому рішенні,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Октябрського районного суду м.Полтави перебуває цивільна справа № 643/21791/21 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про встановлення порядку користування житловим приміщенням (квартирою).

18.03.2024 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі Октябрського районного суду м. Полтави від 06.02.2024 року, а саме змінити в мотивувальній частині ухвали речення: «У судове засідання не з`явився відповідач, заяв та клопотань до суду не надав» на речення : «У судове засідання не з`явився відповідач, надав 26.01.2024 року до суду відзив на позовну заяву».

Суд, розглянувши заяву відповідача та перевіривши матеріали справи, дійшов висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру описки та очевидні арифметичні помилки. Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) орфографічна, граматична, пунктуаційна помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Такі помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Як правило, описка як мовна помилка не спотворює тексту судового рішення та не призводить до його неправильного сприймання (помилкове розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів тощо).

Отже, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст, суть судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння).

Дослідивши подану заяву про виправлення описки, суд дійшов висновку, що в ухвалі Октябрського районного суду м. Полтави від 06.02.2024 року не було допущено описки, яку, на думку ОСОБА_1 , необхідно виправити шляхом нового викладення речення мотивувальної частини ухвали.

Як вбачається, під час проведення судового засідання 06.02.2024 року судом було вирішено відкласти розгляд справи на іншу дату та проведення судового засідання в режимі відеоконференції з приміщення Лозівського міськрайоного суду Харківської області, а питання щодо відзиву взагалі не вирішувалося.

Суд вважає, що запропонований заявником варіант трактувати окреслене ним виправлення як описку є неприйнятним, позаяк у розумінні статті 269 ЦПК України викладення в іншій редакції вказаного речення не є виправленням описки. До того ж, таке написання ухвали суду не має істотного характеру для даної справи.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки в ухвалі суду від 06.02.2024 року.

Керуючись ст.ст. 269, 353,432 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви про виправлення описки в мотивувальній частині ухвали Октябрського районного суду м.Полтави від 06.02.2024 року у цивільній справі №643/21791/21 відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає чинності після закінчення строків на її оскарження.

Суддя Л.В.Гольник