Ухвала

29 березня 2024 року

м. Київ

справа № 571/1467/19

провадження № 61-1614 ск 24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Рокитнівського районного суду Рівненської області від 19 липня 2023 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 14 грудня 2023 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами рішення Рокитнівського районного суду Рівненської області від 29 січня 2020 року ухваленого за результатами розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Рокитнівський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Рокитнівської районної ради про визнання незаконними і скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

1. У січні 2024 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Рокитнівського районного суду Рівненської області від 19 липня 2023 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 14 грудня 2023 року, у яких скаржниця просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

2. Ухвалою Верховного Суду від 21 лютого 2024 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме - скаржниці необхідно було надати до суду додаткові докази того, що розмір судового збору за подання касаційної скарги у справі № 571/1467/19 (6 915,60 грн)перевищує 5 відсотків розміру річного її доходу за попередній календарний рік.

3. На виконання вимог вказаної ухвали 26 березня 2024 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду матеріали на усунення недоліків касаційної скарги.

4. Крім того ОСОБА_1 заявила клопотання про відстрочення їй розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги в цій справі до моменту винесення рішення судом або звільнення її від сплати судового збору, оскільки сума судового збору перевищує 5 % від суми її доходу за минулий календарний рік.

5. Клопотання підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

6. Згідно з частинами першою, третьою статті 136 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

7. Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване статтею 8 Закону України «Про судовий збір», норма якої є спеціальною.

8. Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

9. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

10. За змістом цієї практики щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, наведеній, зокрема у рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справах «Гергел і Георгета Стоїческу проти Румунії» («Georgel and Georgeta Stoicescu v. Romania»), «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland»), сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір має бути розумним, таким, що з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачений. Великий розмір судових витрат, який не враховує фінансове положення заявників, може бути розглянутий як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя.

11. ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59).

12. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справі «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року, пункти 63-64).

13. Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

14. На підтвердження свого майнового стану ОСОБА_1 надала: відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з 01 по 04 квартал 2023 року, згідно з якими ОСОБА_1 за вказаний період отримала 72 039,48 грн доходу за ознакою аліменти на утримання дитини. Інших доходів скаржниця немає. Тобто ОСОБА_1 за 2023 рік отримала дохід в розмірі 72 039,48 грн.

15. Отже враховуючи, що розмір судового збору за подання касаційної скарги (6 915,60 грн) перевищує 5 % доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік (72 039,48 х 5 % = 3 601,97 грн), з метою забезпечення їй права на судовий захист, заявлене нею клопотання необхідно задовольнити частково та відстрочити їй сплату частини судового збору, що перевищує 5 % її доходу за минулий календарний рік.

16. Таким чином, за подання касаційної скарги ОСОБА_1 наразі необхідно сплатити судовий збір у розмірі 3 601,97 грн, а сплату іншої частини судового збору в розмірі 3 313,63 грн (6 915,60 - 3 601,97) їй слід відстрочити до ухвалення судового рішення у справі. Таке вирішення клопотання, з однієї сторони, забезпечить доступ ОСОБА_1 до суду касаційної інстанції, а з іншої сторони, сприятиме справедливості здійснення судових процедур та реалізації принципу рівності сторін цивільного процесу.

17. Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу: 101;22030102,__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір (https://supreme.court.gov.ua/supreme/gromadyanam/platig/).

18. Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

19. На підтвердження сплати судового збору заявниці необхідно надати суду оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.

20. Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

21. Згідно з частиною другою статті 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

22. Ураховуючи викладене, керуючись завданням цивільного судочинства, з метою недопущення обмеження скаржницю у доступі до правосуддя, Верховний Суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги в частині сплати судового збору в розмірі 3 601,97 грн.

Керуючись статтями 127, 185, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги до ухвалення судового рішення у справіабо звільнення від сплати судового збору задовольнити частково.

2. Відстрочити ОСОБА_1 сплату частини судового збору, що перевищує 5 відсотків її доходу за минулий календарний рік, в розмірі 3 313,63 грн до ухвалення судового рішення у справі.

3. Продовжити строк для усунення недоліків касаційної скарги ОСОБА_1 на рішення Рокитнівського районного суду Рівненської області від 19 липня 2023 року та постанову Рівненського апеляційного суду від 14 грудня 2023 року у справі за заявою ОСОБА_1 про перегляд у зв`язку з нововиявленими обставинами рішення Рокитнівського районного суду Рівненської області від 29 січня 2020 року ухваленого за результатами розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства «Рокитнівський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» Рокитнівської районної ради про визнання незаконними і скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності, визнання незаконним і скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

4. У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк