ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 459/875/20

провадження № 61-11794св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Червинської М. Є. (суддя-доповідач),

суддів: Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В., Коротуна В. М., Тітова М. Ю.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Бюро приватизації Комунального підприємства «Червонограджитлокомунсервіс», Червоноградська міська рада,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Львівського апеляційного суду від 26 червня 2023 року у складі колегії суддів: Ванівського О. М., Цяцяка Р. П., Шеремети Н. О.,

ВСТАНОВИВ:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Бюро приватизації «Комунальне підприємство «Червонограджитлокомунсервіс» (далі - Бюро приватизації «КП «Червонограджитлокомунсервіс»), Червоноградської міської ради про визнання права на приватизацію квартири у частці та визнання права власності на квартиру у частці.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що зареєстрований та проживає у квартирі АДРЕСА_1 , до якої вселився на підставі ордера від 01 жовтня 1982 року № 27998. Разом із ним у зазначеному житловому приміщенні зареєстровані та проживають відповідачі.

Зазначав, що 21 серпня 2019 року звернувся до Бюро приватизації КП «Червонограджитлокомунсервіс» із заявою про приватизацію спірної квартири, однак йому відмовлено через відсутність письмової згоди усіх повнолітніх членів сім`ї наймача. Основний квартиронаймач та інші особи, які зареєстровані у квартирі, згоди на приватизацію не надають.

Уточнивши позовні вимоги, просив визнати за ним право на приватизацію та право власності на 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 .

У червні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом, у якому, з урахуванням уточнень, просила визнати за нею право на приватизацію та право власності на 1/5 частини квартири АДРЕСА_1 .

У своєму позові посилалась на аналогічні обставини, що й ОСОБА_1 .

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 22 лютого 2023 року в задоволенні позовів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено.

Суд першої інстанції виходив із того, що право на приватизацію квартири державного житлового фонду реалізується лише сім`єю, а не окремими її членами, й об`єктом приватизації може бути лише квартира (право власності на неї в цілому), а не частка у праві власності на квартиру, що здійснюється на підставі рішень органів приватизації та оформлюється свідоцтвом про право власності на квартиру..

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Львівського апеляційного суду від 26 червня 2023 року за наслідками розгляду апеляційних скарг ОСОБА_1 та ОСОБА_2 рішення Червоноградського міського суду Львівської області від 22 лютого 2023 року залишено без змін.

Апеляційний суд погодився з висновком суду першої інстанції про те, що вимоги позивачів про визнання за кожним із них як права на приватизацію спірної квартири у розмірі 1/5 частки, так і права власності на неї у розмірі 1/5 частини не можуть бути задоволені, оскільки право на приватизацію квартири державного житлового фонду реалізується лише сім`єю, а не окремими її членами, й об`єктом приватизації може бути лише квартира (право власності на неї в цілому), а не частка у праві власності на квартиру, що здійснюється на підставі рішень органів приватизації та оформляється свідоцтвом про право власності на квартиру. Крім того письмової згоди на приватизацію спірної квартири основний квартиронаймач та інші особи, які зареєстровані в ній, не надають.

Апеляційний суд вважав рішення суду першої інстанції як таким, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, законним і обґрунтованим та не вбачав підстав для його скасування.

Додатковою постановою Львівського апеляційного суду від 01 грудня 2023 року стягнуто з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 витрати на правничу допомогу у розмірі 3 000,00 грн

Короткий зміст вимог касаційної скарги

29 липня 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову апеляційного суду та направити справу на новий апеляційний розгляд.

Підставою касаційного оскарження постанови апеляційного суду заявник зазначає неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України).

Також заявник посилається на порушення судами норм процесуального права, а саме: справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання; (пункт 4 частини другої статті 389, пункт 5 частини першої статті 411 ЦПК України).

Аргументи учасників справи

Доводи особи, які подали касаційну скаргу

Касаційна скарга аргументована тим, що апеляційний суд неповно дослідив обставини справи, не надав їм належної правової оцінки та дійшов помилкових висновків при вирішенні спору.

Дії відповідачів порушують право позивачів, тому для визнання права власності на квартиру у відповідній частці, яка б належала у випадку прийняття рішення про приватизацію, вони змушені були звернутись до суду з відповідним позовом.

Окрім того, розгляд справи, призначеної на 26 червня 2023 року в режимі відеоконференції на 16-00 год, відбувся після завершення робочого дня о 18-30 год. Представник позивачів не був повідомлений про перенесення розгляду справи чи відкладення її на більш пізній час і тому не мав можливості брати участь у судовому засіданні. Розгляд справи апеляційним судом без повідомлення учасника справи є грубим порушенням норм процесуального законодавства та безумовною підставою для скасування рішення суду

Доводи інших учасників справи

ОСОБА_3 та Червоноградська міська рада подали відзиви, в яких просять касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржене судове рішення - без змін як таке, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 17 серпня 2023 року відкрито касаційне провадження у даній справі.

Витребувано з Червоноградського міського суду Львівської області цивільну справу № 459/875/20 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , Бюро приватизації КП «Червонограджитлокомунсервіс», Червоноградської міської ради про визнання права на приватизацію квартири у частці та визнання права власності на квартиру у частці.

Ухвалою Верховного Суду від 18 січня 2024 року справу № 459/875/20 призначено до судового розгляду.

Обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій

Суди встановили, що квартира АДРЕСА_1 надана Сокальським комбінатом промислових підприємств ОСОБА_6 на сім`ю з п`яти осіб. У результаті проведеного міжміського обміну 01 жовтня 1982 року на зазначену квартиру видано ордер ОСОБА_7 на сім`ю із 3 осіб.

У цьому житловому приміщені зареєстровані ОСОБА_7 (основний квартиронаймач), ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 . При цьому, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстровані у спірному житловому приміщенні, проте не проживають у ньому, а ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 19 квітня 2021 року зобов`язано ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у користуванні квартирою АДРЕСА_1 та вселено останнього до зазначеного житла.

Рішенням Червоноградського міського суду Львівської області від 18 травня 2021 року, залишеним без змін постановою Львівського апеляційного суду від 27 квітня 2022 року, зобов`язано ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 не чинити жодних перешкод ОСОБА_2 у користуванні спірним житловим приміщенням та вселено її до нього.

Відповідно до постанов про закінчення виконавчого провадження від 11, 20 травня 2022 року та 22 червня 2022 року судові рішення виконано у повному обсязі.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу (пункт четвертий частини другої статті 389 ЦПК України).

Підставами касаційного оскарження у цій справі постанови апеляційного суду є посилання заявника на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України); порушення судами норм процесуального права, а саме: справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання; (пункт 4 частини другої статті 389, пункт 5 частини першої статті 411 ЦПК України).

Касаційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з такого.

Позиція Верховного Суду

Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права

У частині другій статті 129 Конституції України регламентовано, що основними засадами судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Вказане положення кореспондується з нормами частини другої статті 12 ЦПК України, відповідно до якої учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Статтею 43 ЦПК України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, подавати свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частиною третьою статті 368 ЦПК України розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 366 ЦПК України про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи (частина перша статті 8 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, четвертою, п`ятою статті 128 ЦПК України (в редакції, чинній на час розгляду справи апеляційним судом) передбачено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Згідно зі статтею 372 ЦПК України апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що 12 травня 2023 року Львівський апеляційний суд призначив розгляду цієї справи на 26 червня 2023 року на 16 год 00 хв., про що у встановленому законом порядку були повідомлені сторони, у тому числі ОСОБА_1 та його представник - адвокат Огорілко Ю. В.

21 червня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Огорілко Ю. В. подав заяву до апеляційного суду з проханням провести розгляд справи у режимі відеоконференції, яка, як свідчить протокол судового засідання від 26 червня 2023 року, була задоволена.

Згідно з протоколом судового засідання від 26 червня 2023 року мікрофон під час розгляду справи у режимі конференції був увімкнений о 16 год. 07 хв., а згодом о 18 год. 31 хв., конференцію завершено о 18 год. 42 хв.

При цьому, у проміжку часу між 16-07 год і 18-31 год. у протоколі судового засідання відсутні будь-які дані про те, чи оголошувалась перерва у справі на цей час, чи був розгляд справи відкладений.

Водночас Верховний Суд позбавлений можливості перевірити вказані обставини, скільки носій з аудіозаписом судового засідання, призначеного на 26 червня 2023 року, у матеріалах справи відсутній, як і відсутні відповідні дані у Центральному файловому сховищі, посилання на яке містить протокол судового засідання.

Таким чином матеріали справи не містять інформації про повідомлення представника ОСОБА_1 - адвокат Огорілка Ю. В. про перенесення розгляду справи чи відкладення її на 18 год. 30 хв., а сам протокол судового засідання та зміст оскарженого судового рішення від 26 червня 2023 року містять розбіжності щодо учасників судового розгляду, які приймали участь у розгляді справи.

Обов`язок суду повідомити учасників справи про місце, дату і час судового засідання є реалізацією однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства - відкритості судового процесу. Невиконання (неналежне виконання) судом цього обов`язку призводить до порушення не лише права учасника справи бути повідомленим про місце, дату і час судового засідання, але й основних засад (принципів) цивільного судочинства.

Розгляд справи за відсутності учасника процесу, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки-повідомлення, є порушенням статті 6 Конвенції, а також порушенням статей 128, 130 ЦПК України.

Суд апеляційної інстанції на зазначені норми закону уваги не звернув, розглянув справу за відсутності як ОСОБА_1 , так і його представника - адвоката Огорілка Ю. В., щодо яких відсутні відомості про належне повідомлення про час розгляду справи 26 червня 2023 року на 18-30 год., при цьому позивач та його представник повідомлялись про розгляд справи на інший час, чим порушив конституційне право заявника на участь у судовому розгляді та норми статті 6 Конвенції щодо права особи на справедливий судовий розгляд.

Пунктом 5 частини першої статті 411 ЦПК України визначено, що судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою.

Враховуючи наведене, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова апеляційного суду - скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Оскільки встановлено підстави для обов`язкового скасування постанови апеляційного суду, тому суд касаційної інстанції інші доводи касаційної скарги ОСОБА_1 не аналізує.

Додаткове рішення є невід`ємною частиною рішення у справі. У разі скасування рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05 липня 2023 року у справі №904/8884/21).

Оскільки суд касаційної інстанції дійшов висновку про необхідність скасування постанови апеляційного суду від 26 червня 2023 року у цій справі, то додаткова постанова апеляційного суду від 01 грудня 2023 року також підлягає скасуванню.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Доводи касаційної скарги дають підстави для висновку про те, що оскаржена постанова суду апеляційної інстанції постановлена без додержання норм процесуального права. За таких обставин, касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова апеляційного суду - скасуванню з направленням справи на новий розгляд до апеляційного суду.

Щодо судових витрат

Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки розгляд справи не закінчено, питання про розподіл судових витрат не вирішується.

Керуючись статтями 400, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Львівського апеляційного суду від 26 червня 2023 року та додаткову постанову Львівського апеляційного суду від 01 грудня 2023 року скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття.

Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.

ГоловуючийМ. Є. Червинська
Судді:А. Ю. Зайцев
Є. В. Коротенко
В. М. Коротун
М. Ю. Тітов