Провадження №2-во/369/60/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.02.2024 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Янченка А.В.,

за участі секретаря судового засідання Безкоровайної М.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання про виправлення описки в рішенні суду від 30.11.2023 року у цивільній справі № 369/15614/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т АН О В И В:

30.11.2023 року рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області у цивільній справі № 369/15614/23 ухвалено позовну заяву задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , що зареєстрований 19.10.2019 року Головним територіальним управлінням юстиції у м. Києві, актовий запис № 2910 - розірвати.

25.01.2024 року представником позивача через канцелярію суду зареєстровано заяву про виправлення описок в рішенні суду.

Суд встановив, що при підготовці друкованого тексту рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.11.2023 року у цивільній справі № 369/15614/23, допущено описки, а саме по тексту рішення не вірно зазначено інформацію про кількість народжених дітей сторін у шлюбі «Від спільного шлюбу сторони мають доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 », замість вірної інформації про кількість народжених дітей сторін у шлюбі «Від спільного шлюбу сторони мають двох доньок: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Відповідно до ст. 269 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити технічні описки.

Керуючись ст. ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву задовольнити.

Виправити описку, допущену в рішенні Києво-Святошинського районного суду Київської області від 30.11.2023 року у цивільній справі № 369/15614/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, а саме по тексту рішення вірно зазначити інформацію про кількість народжених дітей сторін у шлюбі «Від спільного шлюбу сторони мають двох доньок: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 », замість не вірно зазначеної інформації про кількість народжених дітей сторін у шлюбі «Від спільного шлюбу сторони мають доньку - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Суддя А.В. Янченко