Справа № 703/172/24
УХВАЛА

22 лютого 2024 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про проведення розгляду справи №703/172/24 в порядку загального позовного провадження, про витребування доказів та про виклик свідків,

у с т а н о в и в :

КП «Смілакомунтеплоенерго» звернулось до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення 5959,39 грн. боргу за надання послуг з теплопостачання за період часу з 2006 року по 2010 рік, 57802,39 грн. боргу за надання послуг з теплопостачання за період часу з листопада 2020 року по грудень 2023 року, 13335,41 грн. інфляційних втрат, 3008,55 грн. трьох процентів річних та 1729,13 грн. пені.

Ухвалою від 29 січня 2024 року суд відкрив провадження у справі, постановив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

21 лютого 2024 року до суду надійшов відзив відповідача ОСОБА_1 , до якого приєднано клопотання про витребування доказів; клопотання із запереченнями проти проведення судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження та про проведення розгляду справи в порядку загального позовного провадження; клопотання про виклик свідків.

Заперечуючи проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження ОСОБА_1 зазначив, що позивач просить стягнути з нього кошти в сумі, яка є для нього не помірною, адже вдвічі перевищує розмір його річного доходу, а проведення судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін не сприятиме досягненню завдань судочинства щодо об`єктивного з`ясування обставин справи. На думку відповідача, в ході розгляду справи доцільно допитати свідків, витребувати докази, заслухати пояснення сторін, оглянути підвал його під`їзду задля встановлення акту від`єднання стояків у підвалі під`їзду від систем централізованого теплопостачання. Крім того зазначив, що ухвалою від 29.01.2024 йому як відповідачеві не роз`яснено право заперечувати про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (без виклику сторін), відповідний строк йому не визначався, а тому вказане клопотання він подає у строк, встановлений для подання відзиву. На думку відповідача суд не прийняв до уваги положення ч.3 ст. 274 ЦПК України та не врахував визначені у ній конкретні обставини справи.

У клопотання про допит свідків ОСОБА_1 зазначив, що ним подано відзив на позовну заяву із зазначенням доводів, які, на його думку, є підставою для відмови в позові. Свідками, які можуть підтвердити його доводи є мешканці будинку, в якому він проживає ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , яким відомі обставини та час відключення його житла від системи централізованого теплопостачання. А тому він просив викликати та допитати їх в судовому засіданні.

Обгрунтовуючи клопотання про витребування доказів ОСОБА_1 вказав, що свої заперечення проти вимог КП «Смілакомунтеплоенерго» він доводить, в тому числі актом від 25.01.2011 обстеження будинку АДРЕСА_1 , складеним представниками теплової інспекції КП «Смілакомунтеплоенерго»; актом від 30.11.2021, складеним представниками теплової інспекції КП «Смілакомунтеплоенерго», про відключення квартир у другому, п`ятому та шостому під`їздах буд. АДРЕСА_1 ; актом від 30.11.2021, складеним представниками теплової інспекції КП «Смілакомунтеплоенерго», про відключення квартир у дев`ятому під`їзді. Копії вказаних актів він приєднав до відзиву, однак їх оригінали не можуть бути надані ним до суду, оскільки перебувають у розпорядженні позивача. А тому просив витребувати їх для огляду в судовому засіданні.

Дослідивши подані відповідачем клопотання та заперечення, суд приходить до наступного.

Щодо зміни порядку розгляду справи.

Судом встановлено, що ухвалою Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 29.01.2024 постановлено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Суд встановив сторонам строк для подання відзиву, відповіді на відзив та заперечень. Крім того, суд роз`яснив відповідачу його право на подання до суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін в строк для подання відзиву, а позивачу не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

У клопотанні про проведення розгляду справи в порядку загального позовного провадження ОСОБА_1 посилався на те, що судом не було враховано вимоги ч. 2 ст. 174 ЦПК України, йому не було роз`яснено право заперечувати проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та не встановлено строк для подання таких заперечень.

За змістом частини 2 статті 161 ЦПК України особа має право звернутись до суду з вимогами, визначеними у частині першій цієї статті, в наказному або в спрощеному провадженні на свій вибір.

Згідно з п.3 ч.1 наведеної статті судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, електронних комунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Призначаючи справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, суд виходив з того, що справи про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг підлягають розгляду або в наказному, або в спрощеному позовному провадженні, як визначено ч.2 ст. 161 ЦПК України.

За змістом ч.2 ст. 277 ЦПК України у випадку, передбаченому частиною другою статті 274 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може:1) задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження; або 2) відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч.7 ст.277 ЦПК України частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Вирішуючи питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд керувався саме ст.161, 277 ЦПК України та виходив з того, що розгляд заявлених позивачем вимог передбачений, окрім наказного провадження, тільки в порядку спрощеного позовного провадження. Нормами чинного законодавства не передбачено необхідності врахування судом всіх визначених ч.3 ст.274 ЦПК України обставин у разі, коли справа підлягає розгляду лише в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною 5 статті 279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З наданих відповідачем заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження не вбачається перешкод для такого розгляду справи. Так, заперечуючи проти розгляду справи в спрощеному позовному провадженні відповідач посилався на те, що позовні вимоги КП «Смілакомунтеплоенерго» є для нього непомірними, а також на необхідність вчинення певних процесуальних дій, які потребують проведення судового засідання, таких як допит свідків, витребування доказів, за слухання пояснень сторін та огляд доказів на місці.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження (як спрощеного, так і загального) учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно з частинами 1-3 статті 83 ЦПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно з частиною 3 статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

За змістом указаних приписів закону відповідач має право реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, виклавши свою правову позицію, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору у поданих заявах.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд створив учасникам процесу у даній справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників (ухвала Великої Палати Верховного Суду у справі № 668/13907/13-ц від 18 травня 2018 року).

Відтак, заперечення ОСОБА_1 проти розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження та про розгляд справи у порядку загального позовного провадження слід залишити без задоволення з наведених вище мотивів.

Щодо клопотання про виклик свідків.

Відповідно до ст. 43 ЦПК України учасники справи, у тому числі, мають право подавати докази, заяви клопотання, надавати пояснення суду та інше.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Крім цього відповідно до ст. 77 ЦПК України належними доказами є докази, що містять інформацію щодо предмета доказування. При цьому суд не бере до уваги докази що не стосуються предмету доказування.

Відповідно до ст. 90 ЦПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини.

Судом встановлено, що у клопотанні про виклик та допит свідків відповідачем не обґрунтовано необхідність доказування обставин по даній справі саме шляхом допиту свідка, оскільки порядок, обставини та підстави відключення від мереж централізованого опалення визначений Порядком відключення споживачі від мереж (систем) централізованого опалення (теплопостачання) та постання гарячої води, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 169 від 26.07.2019 року, яким також визначено перелік вчинення необхідних дій та складення відповідних документів.

Відповідно до положень частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Оскільки обставини, які на думку позивача, можуть підтвердити вказані ним у клопотання свідки, підлягають доказуванню шляхом документального підтвердження, суд не вбачає для задоволення вказаного клопотання.

Крім того, відповідно до ч.1, 2 ст.91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Заява відповідача про виклик свідків не містить повних імен конкретних осіб, яких він просить викликати та допитати у судові засідання, що свідчить про невідповідність клопотання про виклик свідків нормам ЦПК України.

Щодо клопотання про витребування доказів.

Згідно з ч.2 ст.95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.7 наведеної статті якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Такими чином, витребування доказів є правом суду за наявності конкретних підстав під час розгляду справи.

Суд зазначає, що копії актів, оригінали яких просить витребувати відповідач, приєднано ним до відзиву на позов. Позивач наразі не висловив своїх заперечень щодо невідповідності поданих копій оригіналам, відповідач також не ставить їх під сумнів.

Враховуючи наведене суд вважає, що необхідність витребування оригіналів документів на цій стадії розгляду справи відсутня.

На підставі наведеного, керуючись ст. 12, 43, 83, 76, 77, 260, 261, 277, 279 ЦПК України

п о с т а н о в и в :

Клопотання ОСОБА_1 про проведення розгляду справи в порядку загального позовного провадження залишити без задоволення.

Клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків та про витребування доказів залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя: І.Я. Биченко