ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/2793/20
номер провадження 2/695/77/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2024 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області, в складі:

головуючого судді Степченка М.Ю.

за участю секретаря Шевченка В.С.

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Золотоноша цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Коробівської сільської ради, Золотоніського управління Державної казначейської служби України Черкаської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої діями посадової особи органу місцевого самоврядування,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Коробівської сільської ради, Золотоніського управління Державної казначейської служби України Черкаської області про відшкодування шкоди, завданої діями посадової особи органу місцевого самоврядування.

У судовому засіданні 22.02.2024 р. позивачка просила суд вжити до свідка ОСОБА_2 заходи процесуального примусу у вигляді приводу.

Представник відповідача - Коробівської сільської ради у судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, хоча про розгляд справи повідомлявся належним чином.

Представник відповідача - Золотоніського управління Державної казначейської служби України Черкаської області у судове засідання не з`явився, але в матеріалах справи міститься заява про розгляд справи в його відсутність.

Суд, вислухавши думку позивача, дослідивши матеріали справи встановив наступні обставини.

У провадженні Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області перебуває цивільна справа позовом ОСОБА_1 до Коробівської сільської ради, Золотоніського управління Державної казначейської служби України Черкаської області про відшкодування шкоди, завданої діями посадової особи органу місцевого самоврядування.

Ухвалою суд від 26.10.2021 р. було задоволено клопотання позивача про допит свідка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Свідок ОСОБА_2 неодноразово викликалася в судове засідання, але не з`явилася з невідомих суду причин.

Відповідно до ст.143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно п.4 ч.1 ст.144 ЦПК України, одними із заходів процесуального примусу є: привід, штраф.

Відповідно до ст.147 ЦПК України належно викликаний свідок, який без поважних причин не з`явився на судове засідання або не повідомив про причини неявки, може бути підданий приводу через відповідні органи Національної поліції України з відшкодуванням у дохід держави витрат на його здійснення.

Про привід суд постановляє ухвалу, в якій зазначає ім`я фізичної особи, яка підлягає приводу, місце проживання, роботи чи навчання, підстави застосування приводу, коли і куди ця особа повинна бути доставлена, кому доручається здійснення приводу.

Ухвала про привід у суд передається для виконання до відповідного органу Національної поліції України за місцем провадження у справі або за місцем проживання, роботи чи навчання особи, яка підлягає приводу.

Не підлягають приводу в суд особи, які не можуть бути допитані відповідно до статті 70 цього Кодексу, а також малолітні та неповнолітні особи, вагітні жінки, особи з інвалідністю I і II груп, особи, які доглядають дітей віком до шести років або дітей з інвалідністю.

Ухвала про привід оголошується свідку особою, яка її виконує.

У разі неможливості приводу особа, яка виконує ухвалу, через начальника органу Національної поліції України негайно повертає її суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Відповідно до положень ст.70 ЦПК України не можуть бути допитані як свідки:

1) недієздатні фізичні особи, а також особи, які перебувають на обліку чи на лікуванні у психіатричному лікувальному закладі і не здатні через свої фізичні або психічні вади правильно сприймати обставини, що мають значення для справи, або давати показання;

2) особи, які за законом зобов`язані зберігати в таємниці відомості, що були довірені їм у зв`язку з наданням професійної правничої допомоги або послуг медіації під час проведення позасудового врегулювання спору, - про такі відомості;

3) священнослужителі - про відомості, одержані ними на сповіді віруючих;

4) судді та присяжні - про обставини обговорення в нарадчій кімнаті питань, що виникли під час ухвалення судового рішення, або про інформацію, що стала відома судді під час врегулювання спору за його участю;

5) інші особи, які не можуть бути допитані як свідки згідно із законом чи міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, без їхньої згоди.

Особи, які мають дипломатичний імунітет, не можуть бути допитані як свідки без їхньої згоди, а представники дипломатичних представництв - без згоди дипломатичного представника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Відповідно до ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є обов`язковість судового рішення.

Згідно зі ст.129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ч.1 ст.258 ЦПК України судовими рішеннями є: 1) ухвали; 2) рішення; 3) постанови; 4) судові накази.

Отже, ухвала суду про застосування заходів процесуального примусу є судовим рішенням, яке підлягає виконанню.

Враховуючи те, що показання свідка ОСОБА_2 мають значення для повного, всебічного та об`єктивного розгляду даної цивільної справи та вказаний свідок неодноразово викликався до суду, але не з`явився в судове засідання, не повідомив суд про причини неприбуття, суд вважає за необхідне застосувати відносно даного свідка примусовий привід у судове засідання через органи Національної поліції.

З урахуванням вищезазначеного, клопотання позивача про застосування до свідка ОСОБА_2 заходу процесуального примусу у вигляді проводу підлягає до задоволенню.

Згідно ч.2 ст.240 ЦПК України якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Керуючись ст.ст. 258-261 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

У судовому засіданні оголосити перерву до 22.03.2024 р. о 13 год. 00 хв.

Клопотання позивача про застосування до свідка заходу процесуального примусу задовольнити.

Застосувати до свідка ОСОБА_2 заходи процесуального примусу у вигляді приводу.

Доручити Золотоніському РВП ГУНП у Черкаській області здійснити привід свідка - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 в судове засідання в Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області 22.03.2024 р. о 13 год. 00 хв.

Зобов`язати відповідну особу Золотоніського РВП ГУНП у Черкаській області, яка здійснюватиме виконання даної ухвали про привід, оголосити свідку ухвалу про привід.

Зобов`язати Золотоніський РВП ГУНП у Черкаській області в разі неможливості приводу повернути суду ухвалу про привід з письмовим поясненням причин невиконання.

Дана ухвала у відповідності до вимог ч. 4 ст. 147 ЦПК України підлягає виконанню в частині приводу за умови, що вказаний свідок, не відноситься до кола осіб, які не підлягають приводу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Ю. Степченко