КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 361/7069/21
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4462/2024
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді - доповідача Слюсар Т.А.,

суддів: Голуб С.А., Таргоній Д.О.

за участю секретаря судового засідання Гижицької Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Пучко Володимира Дмитровича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 червня 2023 року у складі судді Сердинського В.С.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Мегабанк», треті особи: приватний нотаріус Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Галина Михайлівна, товариство з обмеженою відповідальністю «Тендертрейдбуд», товариство з обмеженою відповідальністю «Рояль Девелопмент», товариство з обмеженою відповідальністю «Оболонь Інвест Плюс» про припинення права власності та скасування державної реєстрації права власності,-

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2021 року ОСОБА_1 звернувся у суд із позовом у якому, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просив припинити право власності та скасувати державну реєстрацію права власності за АТ "Мегабанк" на наступне нерухоме майно:

- будинок АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 12);

- квартиру АДРЕСА_2 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 6);

- будинок АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 16);

- земельну ділянку площею 0,0117 га, кадастровий номер: :01:002:0206, цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 116);

- земельну ділянку площею 0,1807 га, кадастровий номер: :01:0058:0019, цільове призначення: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 12).

Позов обґрунтовано тим, що 15 листопада 2018 року між ним та АТ "Мегабанк" укладено іпотечний договір № 10-26/2018-MK-UAH-З-3, посвідчений приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Київської області Базир Н.М. за реєстровим номером 861.

Згідно з п. 1.1. Іпотечного договору позивач як майновий поручитель забезпечив виконання Товариством з обмеженою відповідальністю "Тендертрейдбуд" зобов`язань перед відповідачем за кредитними договорами у межах генерального договору на здійснення кредитних операцій № ГД-10-26/2018 від 15 листопада 2018 року.

На забезпечення зобов`язань майнового поручителя позивач передав в іпотеку наступне нерухоме майно:

- квартиру АДРЕСА_5 ;

- будинок АДРЕСА_6 ;

- земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 .

Додатково в якості забезпечення виконання зобов`язань між АТ "Мегабанк" та позивачем укладено договір поруки № 10-26/2018-MK-UAH-П від 15 листопада 2018 року.

14 травня 2019 року позивач та відповідач уклали Договір про внесення змін № 1 до Іпотечного договору, посвідчений приватним нотаріусом Броварського нотаріального округу Київської області Базир Н.М. за реєстровим номером 314.

Відповідно до п. 1 Договору № 1 про внесення змін до Іпотечного договору до п. 1.1. Іпотечного договору вносяться зміни щодо забезпечення виконання боржником зобов`язань за наступними кредитними договорами:

-кредитний договір № 10-26/2018-MK-UAH від 15 листопада 2018 року;

-кредитний договір № 10-26/2018-MK-UAH-1 від 14 травня 2019 року.

Також згідно з п. 1 Договору № 1 про внесення змін до Іпотечного договору до п. 1.2. Іпотечного договору вносяться зміни, згідно з яких до предмета іпотеки включено наступне нерухоме майно:

- будинок

АДРЕСА_4 .

Записи про право власності внесені 23 червня 2021 року приватним нотаріусом Вишгородського районного нотаріального округу Київської області Теплюк Г.М.

Підставою для внесення записів про право власності зазначено договір іпотеки з додатком, серія та номер: 861, виданий 15 листопада 2018 року, видавник: приватний нотаріус Броварського міського нотаріального округу Київської області Базир Н.М.

Вважає, що державна реєстрація права власності за відповідачем на вищевказану нерухомість є незаконною, проведеною з грубим порушенням чинного законодавства і такою, що порушує його права та законні інтереси.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 червня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

В апеляційній скарзі адвокат Пучко В.Д. в інтересах ОСОБА_1 посилаючись на порушення норм процесуального права, не правильне застосування норм матеріального права, просить незаконне та необґрунтоване рішення районного суду скасувати та ухвалити нове про задоволення позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом не надано об`єктивної оцінки належності доказів, щодо поштових повідомлень, якими направлялись вимоги, оскільки у матеріалах справи відсутні відомості: про вручення позивачу вимог про усунення порушень; про відмову позивача в отриманні поштового повідомлення, яким надіслано вимогу; про засвідчені іпотекодержателем копії рекомендованих поштових відправлень або поштових відправлень з оголошеною цінністю (поштових конвертів), якими не менше ніж двічі з періодичністю не менше ніж один місяць надсилалася вимога позивачеві, та які повернулися відправнику у зв`язку із відсутністю адресата або закінченням встановленого строку зберігання поштового відправлення.

Вказано, що районним судом залишено поза увагою та не надано правової оцінки невідповідності довідки про стан заборгованості, яку AT «Мегабанк» додано у якості доказу правомірності реєстрації права власності. Вона є простроченою на дату подання заяви, і державний реєстратор у відповідності до покладених на нього зобов`язань щодо перевірки поданих документів відповідності вимогам законодавства, згідно імперативним приписам статті 24 ЗУ «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», мав прийняти рішення про відмову в державній реєстрації прав.

Також районний суд, вирішуючи питання правомірності реєстрації прав не було враховано, що у справі відсутні будь-які відомості щодо надіслання вимог про усунення порушення боржника, який відмінний від іпотекодавця, а саме ТОВ «Тендертрейдбуд», який є боржником у зобов`язанні за кредитними договорами.

Крім того, судом не було враховано, що у матеріалах справи відсутні звіти про оцінку майна двох земельних ділянок. Неподання звіту про оцінку майна порушує в цілому права іпотекодавця та боржника, оскільки без актуальної інформації щодо вартості майна, на яке звернуто стягнення в позасудовому порядку, неможливо встановити обставини щодо розрахунків між боржником та кредитором. Фактично, прийняття рішення щодо реєстрації прав без оцінки не предмет іпотеки це є пряме порушення вимог порядку зі сторони реєстратора та зловживання цивільними правами зі сторони Відповідача по відношенню до боржника та іпотекодавця.

Відзиву на апеляційну скаргу не надійшло.

Протокольною ухвалою Київського апеляційного суду від 16 листопада 2023 року задоволено клопотання адвоката Пучко В.Д. в інтересах ОСОБА_1 та залучено до участі у справі в якості третіх осіб: ТОВ «Рояль Девелопмент», ТОВ «Оболонь Інвест Плюс» (а.с. 59 т.3).

Треті особи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися судом у встановленому законом порядку, тому відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів вважає за можливе слухати справу за йог відсутності.

Колегія суддів, заслухавши адвоката Пучко В.Д. в інтересах ОСОБА_1 , який підтримав апеляційну скаргу, адвоката Бериндю О.О. в інтересах АТ "Мегабанк", який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає її такою, що підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

З вказаним рішенням суду першої інстанції погодитися неможливо, з огляду на таке.

Установлено, що 15 листопада 2018 року між ТОВ "Тендертрейбуд" та ПАТ "Мегабанк" укладено Генеральний договір на здійснення кредитних операцій № ГД-10-26/2018, відповідно до умов якого Кредитодавець надає послуги Позичальнику по здійсненню кредитних операцій: загальна сума кредитних операцій за всіма кредитними договорами не може бути більшою ніж 5 000 000 грн, базовою валютою договору є гривня; строк дії договору до 14 листопада 2023 року (а.с. 20-21 т.1).

14 травня 2019 року між ТОВ "Тендертрейбуд" та ПАТ "Мегабанк" укладено Додаткову угоду № 1 до Генерального договору на здійснення кредитних операцій № ГД-10-26/2018 від 15 листопада 2018 року відповідно до якої пункт 1.4. Розділу 1 "Предмет договору" викладено у наступній редакції: загальна сума кредитних операцій за всіма кредитними договорами (сума, яка фактично видана, а також підлягає до видачі Кредитодавцем Позичальнику за умовами кредитних договорів) не може бути більшою ніж 12 500 000 грн, базовою валютою договору є гривня; строк дії договору до 13 травня 2024 року (а.с. 22-21 т.1).

У рамках вищевказаного Генерального договору між ТОВ "Тендертрейбуд" та ПАТ "Мегабанк" укладені наступні кредитні договори:

- кредитний договір № 10-26/2018-MK-UAH від 15 листопада 2018 року, відповідно до умов якого Кредитодавець надав Позичальнику грошові кошти (відновлювальну кредитну лінію) у розмірі 5 000 000 грн, а Позичальник зобов`язується на умовах, передбачених договором, повернути кредит та сплатити проценти в розмірі 23,00 %;

- кредитний договір № 10-26/2018-MK-UAH-1 від 14 травня 2019 року, відповідно до умов якого Кредитодавець надав Позичальнику грошові кошти (відновлювальну кредитну лінію) у розмірі 7 500 000 грн, а Позичальник зобов`язувався на умовах, передбачених Договором повернути кредит та сплатити проценти в розмірі 25,00 %.

3 метою забезпечення виконання позичальником своїх зобов`язань за основним зобов`язанням між ОСОБА_1 та АТ "Мегабанк" укладено іпотечний договір № 10-26/2018-MK-UAH-З-3 від 15 листопада 2018 року (з урахуванням договору про внесення змін № 1 від 14 травня 2019 року), посвідчений 15 листопада 2018 року приватним нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Київської області Базир Н.М. та зареєстрований у реєстрі за номером 861, відповідно до якого у забезпечення виконання позичальником своїх зобов`язань за основним зобов`язанням ОСОБА_1 передав в іпотеку АТ "Мегабанк" нерухоме майно, що належить на праві приватної власності ОСОБА_1 , а саме:

- однокімнатна квартира АДРЕСА_7 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 6;

- житловий будинок АДРЕСА_6 , загальною площею 121,5 кв. м, житловою площею 58.2 кв. м, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 16;

- земельна ділянка № НОМЕР_1 , площею 0,0117 га, кадастровий номер: :01:002:0206, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого 116;

- домоволодіння АДРЕСА_8 , загальною площею 548,8 кв. м складовими частинами якого є: житловий будинок (літера А), господарська будівля (літера Б), альтанка (літера В), огорожа (№ 1, № 5, № 7), ворота з хвірткою (№ 2), септик (№ 3, № 4), свердловина (№ 6), розташоване за адресою: АДРЕСА_4 , реєстр номер об`єкта нерухомого майна 12;

- земельна ділянка № НОМЕР_2 , площею 0,1807 га, кадастровий номер :01:058:0019, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 12 (а. с. 14-19, 24-25 т.1).

Згідно з повідомленням про порушення умов кредитного договору № 10-26/2018-МК-UAH-1 від 14 травня 2019 року та умов іпотечного договору № 10-26/2018-МК-UAH-З-3 від 15 листопада 2018 року, договору про внесення змін № 1 від 14 травня 2019 року в порушення умов кредитного договору позичальником не повернуті кредитні кошти у розмірі 7 500 000 грн та не сплачені проценти за користування кредитом у розмірі 980 687 грн 83 коп. Станом на 01 травня 2020 року загальна заборгованість за кредитом складає 8 480 687 грн 83 коп, в тому числі прострочена заборгованість за кредитом складає 7 500 000 грн, заборгованість за процентами складає 980 687 грн 83 коп. Сума штрафу, нарахованого відповідно до п. 7.1.3, п. 7.1.4. Договору, складає 2 711 718 грн 75 коп. Отже, станом на 01 травня 2020 року заборгованість позичальника перед банком за договором складає 11 192 406 грн 58 копю. (а. с. 156-159).

Згідно з повідомленням про порушення умов кредитного договору № 10-26/2018-МК-UAH від 15 листопада 2018 року та умов іпотечного договору № 10-26/2018-MK-UAH-З-3 від 15 листопада 2018 року в порушення умов кредитного договору (п. 1.1., п. 3.1., п. 4.2. Договору) позичальником не повернені кредитні кошти в розмірі 1 888 888 грн 88 коп та не сплачені проценти за користування кредитом у розмірі 548 486 грн 12 коп. Станом на 01 травня 2020 року загальна заборгованість за кредитом складає 2 437 375 грн, у тому числі прострочена заборгованість за кредитом складає 1 888 888 грн 88 коп, заборгованість за процентами складає 548 486 грн 12 коп. Сума штрафу, нарахованого відповідно до п. 7.1.3, п. 7.1.4. договору складає 247 538 грн 88 коп. Отже, станом на 01 травня 2020 року заборгованість позичальника перед банком за договором складає 2 684 913 грн 88 коп (а.с. 151-154 т1.).

Зі змісту повідомлення про порушення умов кредитного договору № 10-26/2018-MK-UAH-1 від 14 травня 2019 року та умов іпотечного договору № 10-26/2018-MK-UAH-З-3 від 15 листопада 2018 року, договору про внесення змін № 1 від 14 травня 2019 року вбачається, що в порушення умов кредитного договору (п. 1.1., п. 3.1., п. 4.2. Договору) позичальником не повернені: - прострочена заборгованість за процентами у сумі 983 196 грн 87 коп; - прострочена заборгованість за кредитом у сумі 6 431 076 грн 30 коп; розрахована пеня у сумі 2 711 718 грн 75 коп. Загальна сума грошових зобов`язань відповідно до умов Договору станом на 01 вересня 2020 року становить 10 125 991 грн 92 коп. Сума штрафу, нарахованого відповідно до п. 7.1.3, п. 7.1.4. Договору, складає 2 711 718 грн 75 коп. Отже, станом на 01 вересня 2020 року заборгованість позичальника перед банком за договором складає 10 125 991 грн 92 коп (а.с. 144-147 т.1).

Зі змісту повідомлення про порушення умов кредитного договору № 10-26/2018-МК-UAH від 15 листопада 2018 року та умов іпотечного договору № 10-26/2018-MK-UAH-З-3 від 15 листопада 2018 року вбачається, що в порушення умов кредитного договору (п. 1.1., п. 3.1., п. 4.2. Договору) позичальником не повернені: - прострочена заборгованість за процентами у сумі 919 574 грн 08 коп; - прострочена заборгованість за кредитом у сумі 3 777 777 грн 76 коп; - розрахована пеня у сумі 351 999 грн 68 коп - суму основного боргу за кредитом 944 444 гривні 46 копійок. Загальна сума грошових зобов`язань відповідно до умов Договору станом на 01 вересня 2020 року становить 5 993 795 грн 98 коп. Сума штрафу, нарахованого відповідно до п. 7.1.3, п. 7.1.4. Договору складає 351 999 гривень 68 копійок. Отже, станом на 01 вересня 2020 року заборгованість позичальника перед банком за договором складає 5 993 795 грн 98 коп (а. с. 140-143 т.1).

Згідно з довідкою про стан заборгованості ТОВ "Тендертрейдбуд" перед АТ "Мегабанк" станом на 09 червня 2021 року заборгованість ТОВ "Тендертрейдбуд" становить: - за кредитним договором № 10-26/2018-MK-UAH від 15 листопада 2018 року - 6 177 713 грн 46 коп та складається із заборгованості за кредитом 4 722 222 грн 22 коп., заборгованість за процентами 1 103 491 грн 56 коп., штрафи 351 999 грн 68 коп; - за кредитним договором № 10-26/2018-MK-UAH-1 від 14 травня 2019 року 9 493 511 грн 73 коп. та складається із заборгованості за кредитом 6 431 076 грн 30 коп, заборгованість за процентами 350 716 грн 68 коп, штрафи 2 711 718 грн 75 коп Загальна сума заборгованості за вказаними кредитними договорами складає - 15 671 225 грн 19 коп. Окрім того, в зв`язку з невиконанням Іпотекодавцем - ОСОБА_1 п. 3.1.2. Іпотечного договору № 10-26/2018-MK-UAH-З-3 від 15 листопада 2018 року та Договору про внесення змін № 1 від 14 травня 2019 року до Іпотечного договору № 10-26/2018-MK-UAH-З-3 від 15 травня 2018 року нараховані штрафи. Загальна сума штрафів, нарахованих за порушення зобов`язань за Іпотечним договором № 1-18/2016-MK-UAH-3 від 26 лютого 2016 року та Договору про внесення змін № 1 від 14 травня 2019 року до Іпотечного договору № 10-26/2018-MK-UAH-З-3 від 15 листопада 2018 року, становить 1 659 000 грн (а.с. 138 т.1).

Згідно з висновком про вартість об`єкта оцінки ринкова вартість домоволодіння, складовими частинами якого є: житловий будинок (літера А), господарська будівля (літера Б), альтанка (літера В), огорожа (№ 1, № 5, № 7); ворота з хвірткою (№ 2), септик (№ 3, № 4), свердловина (№ 6), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 станом на 27 квітня 2021 року становить 6 427 250 грн (а.с. 163 т.1).

Згідно з висновком про вартість об`єкта оцінки ринкова вартість житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 станом на 09 червня 2021 року становить 994 370 грн (а.с. 164 т.1).

Згідно з висновком про вартість об`єкта оцінки ринкова вартість однокімнатної квартири, загальною площею 50,2 кв. м, житловою площею 9,6 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_9 , станом на 27 квітня 2021 року становить 648 830 грн (а.с. 166 т.1).

Відмовляючи в задоволенні позову, районний суд виходив з того, що державна реєстрація права власності на предмет іпотеки за АТ "Мегабанк" проведена згідно з нормами чинного законодавства.

Між тим з таким висновком колегія суддів не погоджується, враховуючи наступне.

Конституцією України передбачено як захист права власності, так і захист права на житло.

Статтею 41 Конституції України установлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.

За положеннями ст. 47 Конституції України кожен має право на житло. Держава створює умови, за яких кожний громадянин матиме змогу побудувати житло, придбати його у власність або взяти в оренду. Громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою та органами місцевого самоврядування безоплатно або за доступну для них плату відповідно до закону. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду.

Статтею 628 ЦК України визначено зміст договору, який становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 1 Закону «Про іпотеку», іпотека - це вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом (ст. 3).

За приписами частини першої статті 35 Закону № 898-IV у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Положеннями статті 37 Закону № 898-IV визначено, що іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, який передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки.

Відповідно до статті 36 Закону № 898-IV її нормами передбачено, зокрема, що сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Пунктом 61 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (далі - Порядок) передбачає, що для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються:

1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі;

3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Із наведеного слідує, що обов`язковою умовою при вирішенні питання перереєстрації права власності на іпотечне майно є наявність доказів отримання іпотекодавцем письмової вимоги та дотримання строку, зазначеного в ньому.

Аналогічні правові висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2019 року у справі № 802/1340/18-а (провадження № 11-474апп19), 19 травня 2020 року у справі № 644/3116/18 (провадження № 14-45цс20), у постанові від 26 липня 2023 року у справі №759/5454/19 (провадження 14-81цс22).

Суд визнав доведеним факт отримання позивачкою письмової вимоги іпотекодержателя про погашення заборгованості та попередження про звернення стягнення на спірне майно, проте залишив поза увагою, що належні докази, що підтверджують її отримання, матеріали справи не містять.

Убачається, що 14.05.2020 за № 17-174, 14.05.2020 за № 17-176, 09.09.2020 за № 17-339, АТ «Мегебанк» на адресу ОСОБА_1 поштою направляв повідомлення про порушення умов кредитного договору № 10-26/2018-МК-UAH-1 від 14 травня 2019 року та умов іпотечного договору № 10-26/2018-МК-UAH-З-3 від 15 листопада 2018 року, договору про внесення змін № 1 від 14 травня 2019 року, у яких містилася вимога про необхідність достроково у триденний термін повернення кредитної заборгованості та попередження про наслідки невиконання вимоги - звернення стягнення на предмет іпотеки.

Між тим відповідно до справи, поштові відправлення від 14.05.2020, які містили письмову вимогу про дострокове виконання кредитних зобов`язань повернулися без вручення боржнику з невідомих причин їх повернення відділенням Укрпошти, остільки будь-яка відмітка про це на конверті відсутня, а щодо поштової кореспонденції від 09.09.2020 - то повернулися без вручення з відміткою: за сплином терміну зберігання (а.с. 140-161 т.1).

За таких обставин у державного реєстратора були відсутні правові підстави для проведення державної реєстрації права власності на передане позивачем в іпотеку нерухоме майно за АТ «Мегабанк», що залишилося поза належної уваги та оцінки районним судом й призвело до ухвалення поспішного, необґрунтованого рішення.

Отже, АТ «Мегабанк» порушило право власності позивача, здійснивши неправомірне звернення стягнення на предмет іпотеки за іпотечними договорами у відсутність даних про належне попередження іпотекодавця про необхідність сплати боргу з роз`ясненням наслідків його невиконання - звернення стягнення на предмет іпотеки.

Згідно з частиною першою статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Зазначене дає підстави для висновків про те, що рішення суду першої інстанції постановлено з неправильним застосуванням норм матеріального права, а тому підлягає скасуванню з ухваленням по справі нового судового рішення про відмову у позові, враховуючи наступне.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15 ЦК України).

У статті 16 ЦК України визначені загальні способи захисту цивільних прав та інтересів. Ці способи захисту є універсальними для всіх правовідносин та можуть бути застосовані особою для врегулювання спірних правовідносин. Застосовувані способи захисту цивільних прав мають відповідати характеру спірних правовідносин та природі спору, що існує між сторонами.

Якщо позивач (іпотекодавець) вважає порушеними свої права на предмет іпотеки (внаслідок позасудового звернення стягнення на предмет іпотеки відповідачем), він може, з огляду на фактичні обставини, вимагати відновлення становища, яке існувало до порушення (пункт 4 частини другої статті 16 ЦК України). Цей спосіб захисту застосовується у випадку вчинення однією із сторін правопорушення, в результаті чого порушені права та законні інтереси іншої сторони. При цьому позивач повинен довести, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснено всупереч вимогам закону, тобто з порушенням прав позивача.

Згідно з вимогами статті 37 Закону України "Про іпотеку" іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, який передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання, є правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки. Рішення про реєстрацію права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, що є предметом іпотеки, може бути оскаржено іпотекодавцем у суді.

Велика Палата Верховного Суду послідовно виснувала щодо ефективних способів захисту при неодноразовому відчуженні майна. Відповідно до її висновків захист порушених прав особи, яка вважає себе власником майна, що було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна з підстав, передбачених статтями 387 та 388 ЦК України. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна, не є ефективним способом захисту права власника (пункти 73, 75 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц; пункти 84, 86 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16).

Як установлено, спірне нерухоме майно на момент подання ОСОБА_1 позову до суду не відчужувалось третім особам. Право власності на спірну квартиру було зареєстровано за АТ «Мегабанк».

Між тим, відповідно до справи, одночасно з ухваленням по справі судового рішення, районним судом 07 червня 2023 року постановлено ухвалу, якою заходи забезпечення позову, накладені згідно з ухвали того ж суду від 17 серпня 2021 року у цій же справі скасовано й знято арешт із нерухомого майна, зареєстрованого за АТ "Мегабанк", а саме:

- будинку АДРЕСА_10;

- житлового будинку АДРЕСА_6 , загальною площею 121,5 кв.м, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_3 .

Також судом у судовому рішенні зазначено, що ухвала суду набирає чинності негайно після її проголошення (а.с.190,191 т2).

Під час провадження справи в суді апеляційної інстанції установлено, що відповідач, скориставшись висновком суду про негайне набрання чинності ухвалою суду про скасування арешту, 28 червня 2023року іпотечне майно, в тому числі й майно, з якого судом знято арешт, відчужив на користь ТОВ «ФК «МОРГАН КЕПІТАЛ» на підставі укладених договорів купівлі - продажу, що підтверджується відповідними інформаційними довідками (а.с. 16-25 т.3).

Установлено, що у подальшому, 09 жовтня 2023 року ТОВ «ФК «МОРГАН КЕПІТАЛ», яке 23.11.2023 змінило назву на ТОВ «ОБОЛОНЬ ІНВЕСТ ПЛЮС», все іпотечне майно за зобовязаннями ОСОБА_1 відчужило на користь ТОВ "РОЯЛЬ ДЕВЕЛОПМЕНТ" (а.с. 6-15 т.3.)

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 грудня 2022 року у справі № 914/2350/18 (914/608/20), відповідачем у якій було також акціонерне товариство «Мега банк» та яке під час апеляційного провадження справи здійснило відчуження іпотечного майна третім особам, виснувала, що обраний позивачем спосіб захисту прав повинен відповідати правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами.

За загальним правилом речово-правові способи захисту прав особи застосовуються тоді, коли сторони не пов`язані зобов`язально-правовими відносинами, що визначають їх зміст та правову природу.

Якщо спір стосується правочину, укладеного власником майна, то його відносини з контрагентом мають договірний характер, що зумовлює і можливі способи захисту його прав. Водночас, коли власник та володілець майна не перебували у договірних відносинах один з одним, власник майна може використовувати речово-правові способи захисту.

Якщо правовідносини між сторонами щодо спірного нерухомого майна мають договірний характер та таке майно не було відчужено до третіх осіб, вимога про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на нерухоме майно не може бути розцінена судами як неналежний спосіб захисту. Задоволення такого позову призводить до внесення державним реєстратором до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомостей про речове право позивача на спірне нерухоме майно. Це відновлює становище, яке існувало до прийняття державним реєстратором оспорюваного рішення. Зазначене відповідає способу захисту, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 16 ЦК України.

Судове рішення про задоволення позовних вимог про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав є підставою для державної реєстрації права власності за позивачем тільки за умови, що на час вчинення реєстраційної дії право власності зареєстроване за відповідачем, а не за іншою особою. Отже, у випадку подальшого відчуження АТ «Мегабанк» нерухомого майна (що є предметом іпотеки за іпотечним договором № 506) скасування рішень про державну реєстрацію права власності від 30.12.2019 не зможе забезпечити поновлення порушених прав позивача на відповідне нерухоме майно. Більше того, за наявних обставин, задоволення такого позову може призвести до порушення прав іншої особи - набувача майна, на що, зокрема, вказує практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Велика Палата Верховного Суду наголосила, що захист порушених прав особи, яка вважає себе власником майна, що було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна з підстав, передбачених статтями 387 та 388 ЦК України. У випадку подальшого відчуження нерухомого майна задоволення заявлених позовних вимог є неможливим.

Так, відповідно до рішення у справі "Атіма Лімітед" проти України" (заява № 56714/11) заявник (другий покупець) купив акції у іншої юридичної особи (першого покупця), яка, своєю чергою, купила акції на аукціоні в межах програми приватизації. Прокурор в інтересах Київської міської ради звернувся з позовом до першого покупця з вимогою про визнання договору купівлі-продажу недійсним і повернення акцій територіальній громаді. Позов був задоволений, а акції зареєстровані за територіальною громадою. У рішенні ЄСПЛ наголошено, що судові рішення de facto призводять до втручання в майно заявника, і що витребування акцій від заявника могло бути можливим лише шляхом подання проти нього віндикаційного позову. ЄСПЛ, зокрема, постановив, що було порушено статтю 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

На підставі викладеного Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21 грудня 2022 року у справі № 914/2350/18 дійшла висновку, що за наведених у справі обставин, скасування рішення про державну реєстрацію права власності не є ефективним способом захисту порушених прав позивача.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, що викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

З урахуванням викладеного та встановлених у цій справі обставин, повязаних з відчуженням банком іпотечного майна під час апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції на користь третьої особи, яка згодом його відчужила іншій особі, колегія суддів вважає, що захист порушених прав особи, яка вважає себе власником майна, що було неодноразово відчужене, можливий шляхом пред`явлення віндикаційного позову до останнього набувача цього майна з підстав, передбачених статтями 387 та 388 ЦК України.

За таких обставин, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що за наслідками скасування рішення суду першої інстанції по справі слід ухвалити нове судове рішення про відмову у задоволенні заявлених по справі позовних вимог, оскільки за обставин повторного продажу іпотечного майна, припинення права власності та скасування державної реєстрації права власності на майно не є ефективним способом захисту порушених прав позивача.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу адвоката Пучко Володимира Дмитровича в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 07 червня 2023 року скасувати.

Ухвалити по справі нове судове рішення про відмову в позові ОСОБА_1 .

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 08 березня 2024 року.

Суддя-доповідач:

Судді: