Справа №752/3157/24
Провадження №2-н/752/111/24
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

22 лютого 2024 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши заяву адвоката Хапко Юрія Богдановича в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Хапко Юрій Богданович в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» за допомогою модуля Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг станом на 31.01.2024 у сумі 2069,60 грн.

Розглянувши матеріали наказного провадження, приходжу до висновку, що слід відмовити заявнику у видачі судового наказу з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за споживання природного газу, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Згідно з ч. 1 ст. 162 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до п. 1 ст. 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заяву подано з порушенням правил підсудності.

В силу ч. 2 ст. 165 ЦПК України про відмову у видачі судового наказу суддя постановляє ухвалу не пізніше десяти днів з дня надходження до суду заяви про видачу судового наказу.

Як вбачається із заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» про видачу судового наказу, боржник ОСОБА_1 має місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно із відомостями з Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Дарницької РДА (відповідь від 19.02.2024 №107484338) ОСОБА_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Отже, цивільна справа за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, не належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Голосіївського районного суду міста Києва.

Таким чином, вказана цивільна справа має бути подана на розгляд Дарницькому районному суду міста Києва за зареєстрованим місцем проживання боржника.

За таких обставин слід відмовити у видачі судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, оскільки заява подана з порушенням правил підсудності.

Водночас, посилання заявника у заяві про видачу судового наказу щодо визначення підсудності вказаної заяви за правилами виключної підсудності за місцем знаходження нерухомого майна є помилковими, оскільки положеннями ст. 162 ЦПК України визначені загальні правила підсудності вказаної заяви, що передбачені ст. 27 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 160-163, 164-166, 167, 258, 260-261, 353 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю «Інвестбудгаличина», що відмова у видачі судового наказу з вищевказаних підстав не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому розділом ІІ ЦПК України, після усунення її недоліків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання суддею.

Суддя Ж. І. Кордюкова