Справа № 367/678/23
Провадження №2/367/1272/2024
УХВАЛА

Іменем України

22 лютого 2024 року Ірпінський міський суд Київської області в складі:

головуючого - судді Третяк Я.М.,

за участю:

секретаря судових засідань Люліної О.С.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна в натурі,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Ірпінського міського суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна в натурі.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 20 березня 2023 року у даній справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Ірпінського міського суду Київської області від 23 жовтня 2023 року позовну заяву було залишено без руху на підставі ч. 11 ст. 187 ЦПК України з огляду на встановлення суддею після відкриття провадження у справі подання позовної заяви без додержання вимог, викладених у ст.175 ЦПК України.

Одночасно позивачу був наданий строк для усунення недоліків позовної заяви, який не міг перевищувати десять днів з дня вручення копії ухвали, та роз`яснені наслідки неусунення у встановлений судом строк зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви шляхом залишення її без розгляду.

Як вбачається із матеріалів справи, на поштову адресу позивача та її представника було направлено ухвалу про залишення позовної заяви без руху, для виконання. Проте, конверт з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення позивачу повернувся до суду, оскільки адресат відсутній за вказаною адресою. Представник позивача згідно трекінгу поштового відправлення 590 отримав копію ухвали про залишення позовної заяви особисто.

Верховний Суд у постанові від 27.07.2022 у справі №908/3468/13 зробив висновок, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 04.03.2021 у справі № 910/6835/20).

Разом з тим, позивачем та її представником не вчинялись дії, спрямовані на усунення недоліків залишеної без руху позовної заяви, зокрема не подавались до суду заяви чи клопотання на виконання вимог ухвали суду від 23.10.2023.

Так, згідно положень ч. 11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст. 175,177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За змістом ч. ч. 11, 13 ст. 187 ЦПК України у разі не усунення позивачем встановлених суддею після відкриття провадження у справі недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (прецедентні рішення у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28.10.98 року та "Креуз проти Польщі" від 19.06.2001 року), право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що позивачем та її представником не були виконані вимоги ухвали щодо усунення недоліків позовної заяви про поділ спільного майна в натурі, приходжу до висновку про наявність підстав для постановлення ухвали про залишення без розгляду вказаної позовної заяви, що не обмежує права позивача на повторне звернення до суду за захистом після усунення умов, які стали підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. ст. 13, 42, 58, 175, 177, ч. ч. 11, 13 ст. 187, ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна в натурі, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позовна заява якої залишена без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення її без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя: Я.М.Третяк