УХВАЛА

20 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 183/6945/20

провадження № 61-2070ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Олійник А. С. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Фаловської І. М.,

розглянув касаційну скаргу Дніпровського квартирно-експлуатаційного управління на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 10 січня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 16 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Дніпровського квартирно-експлуатаційного управління, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Будинкоуправління № 1 Гвардійської квартирно-експлуатаційної частини району, про відшкодування майнової шкоди, завданої пошкодженням транспортних засобів,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до Дніпровського квартирно-експлуатаційного управління (далі - Дніпровське КЕУ, з позовом про відшкодування майнової шкоди, завданої пошкодженням транспортних засобів.

Просили відшкодувати майнову шкоду з Дніпровського КЕУ на користь ОСОБА_1 - 131 343,08 грн; ОСОБА_2 - 147 351,82 грн; ОСОБА_3 - 202 733,49 грн.

Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2023 року позов задоволено.

Стягнено з Дніпровського КЕУ на користь ОСОБА_1 у відшкодування майнової шкоди кошти у розмірі 131 343,08 грн.

Стягнено з Дніпровського КЕУ на користь ОСОБА_2 у відшкодування майнової шкоди кошти у розмірі 147 351,82 грн.

Стягнено з Дніпровського КЕУ на користь ОСОБА_3 у відшкодування майнової шкоди кошти у розмірі 202 733,49 грн.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 10 січня 2024 року апеляційну скаргу Дніпровського КЕУ задоволено частково, рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2023 року змінено, виключено з мотивувальної частини рішення посилання на норми Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та Закону України «Про благоустрій населених пунктів».

В інший частині рішення суду залишено без змін.

У лютому 2024 року Дніпровське КЕУ звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 січня 2024 року.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, оскільки касаційна скарга подана на судові рішення у справі, що не підлягає касаційному оскарженню.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню: судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

Згідно з частиною дев`ятою статті 19 ЦПК України розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 01 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» з 01 січня 2024 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 3 028,00 грн.

Позивачі просили відшкодувати майнову шкоду, завдану пошкодженням транспортних засобів у розмірі 481 428,39 грн. Отже, зазначена справа не є справою з ціною позову, яка перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (3 028,00 грн*250=757 000,00 грн).

Тому відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України справа не підлягає касаційному оскарженню.

У касаційній скарзі Дніпровське КЕУ посилається на те, що скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики та справа має виняткове значення для заявника, оскільки в цьому випадку предмет спору впливає на загальнодержавні інтереси, а саме питання обороноздатності держави, її суверенітету. Дніпровське КЕУ входить до сфери управління Міністерства оборони України та здійснює забезпечення військових частин Збройних Сил України, яке необхідне для підвищення обороноздатності держави та надання «відсічі» країні- агресору. Тому відшкодування майнової шкоди у такому великому розмірі має виняткове значення для Дніпровського КЕУ.

Верховний Суд у визначенні правового питання як такого, що має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, виходить з того, що таке правове питання має бути вагомим питанням правозастосовчої практики, мати винятково актуальне значення для її формування. Такі ознаки визначаються предметом спору, значимістю для держави й суспільства у цілому правового питання, що постало перед практикою його застосування.

Дніпровське КЕУ не зазначило в чому полягає значущість для держави і суспільства правового питання, яке на його думку, має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

Посилання Дніпровського КЕУ у касаційній скарзі на те, що справа має для нього виняткове значення, зводяться до незгоди з судовими рішеннями. Ці доводи не можуть бути предметом оцінки щодо обставин, за наявності яких Верховний Суд може відкрити касаційне провадження у справі, що не підлягає касаційному оскарженню.

Враховую викладене, підстав для висновку про те, що справа стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, і що справа має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу, немає.

Під час вирішення питання про відкриття касаційного провадження (зокрема й про відмову у відкритті провадження) у справі не надається правова оцінка законності та обґрунтованості оскаржуваних судових рішень, а виключно встановлюється наявність чи відсутність підстав для їх касаційного оскарження відповідно до статей 389, 394 ЦПК України.

Верховний Суд дослідив та взяв до уваги: предмет позову, складність справи, а також значення справи для сторін і суспільства й не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, які б свідчили про необхідність перегляду судових рішеннь у цій справі у касаційному порядку.

Переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд, який відповідно до частини третьої статті 125 Конституції України є найвищим судовим органом, виконує функцію «суду права», що розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення.

Правила, запроваджені законодавцем щодо обмеження права на касаційне оскарження, відповідають статті 129 Конституції України, згідно з якою, основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Наведене повністю узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, згідно з якою умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції), «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії)).

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки оскаржувані Дніпровським КЕУ рішення судів попередніх інстанцій ухвалені у справі, яка не підлягає касаційному оскарженню, то у відкритті касаційного провадження у справі необхідно відмовити.

Керуючись статтями 19, 389, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду,

У Х В А Л И В :

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Дніпровського квартирно-експлуатаційного управління на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 16 березня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 10 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Дніпровського квартирно-експлуатаційного управління, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Будинкоуправління № 1 Гвардійської квартирно-експлуатаційної частини району, про відшкодування майнової шкоди, завданої пошкодженням транспортних засобів, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: А. С. Олійник

В. М. Ігнатенко

І. М. Фаловська