ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 22-ц/819/58/24 Головуючий в суді 1 інстанції Майдан С.І.
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2024 року м. Херсон
Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючий (суддя - доповідач) Кутурланова О.В.,
судді: Майданік В.В.,
секретар Доброва К.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Херсоні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 22 вересня 2021 року у справі за скаргою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Головний державний виконавець Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у м.Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Муценко Дмитро Олегович, Акціонерне товариство «ОТП Банк» на дії та рішення державного виконавця,
18.06.2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на дії та рішення державного виконавця, заінтересовані особи: головний державний виконавець Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), Акціонерне товариство «ОТП Банк».
В обгрунтування заявлених вимог посилався на те, що 05.06.2021 року ним отримано повідомлення Корабельного РВ ДВС у м.Херсоні про оцінку майна боржника та результати визначення його вартості, з якого він довідався, що на виконанні Корабельного РВ ДВС у м.Херсоні перебуває виконавче провадження №56891363 про стягнення з нього заборгованості на користь АТ «ОТП Банк», в ході якого проведено опис та арешт належної йому трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , а також призначено суб`єкта оціночної діяльності для надання звіту про незалежну оцінку майна.
Вважає дії та рішення державного виконавця протиправними, оскільки оцінка належної йому квартири проведена без її фактичного огляду, при цьому ані суб`єкт оціночної діяльності, ані державний виконавець не зверталися до нього з проханням надати доступ до об`єкта оцінки, у зв`язку з чим просив суд :
-визнати неправомірними дії головного державного виконавця Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Муценка Д.О. в рамках виконавчого провадження №56891363 в частині проведення оцінки та визначення вартості описаного й арештованого нерухомого майна - трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , належного на праві власності ОСОБА_1 ;
-визнати оцінку описаного й арештованого нерухомого майна - трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , належної ОСОБА_1 такою, що не підлягає застосуванню.
Рішенням Херсонського міського суду Херсонської області від 22 вересня 2021 року скаргу ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано неправомірними дії головного державного виконавця Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Муценка Д.О. в частині проведення оцінки та визначення вартості описаного й арештованого нерухомого майна (трикімнатної квартири АДРЕСА_1 ) ОСОБА_1 в рамках виконавчого провадження №56891363.

В решті скаргу залишено без задоволення.

Не погодившись з ухваленим у справі рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду першої інстанції скасувати в частині відмови у задоволенні скарги про визнання оцінки описаного й арештованого нерухомого майна такою, що не підлягає застосуванню та ухвалити у цій частині нове рішення, яким задовольнити його вимоги у повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи.

У відзиві на апеляційну скаргу Корабельний районний відділ державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) доводи апеляційної скарги не визнав, посилаючись на їх безпідставність та необгрунтованість та просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

На розгляд справи до суду апеляційної інстанції ОСОБА_1 не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про день, час та місце розгляду справи, будь-яких клопотань не подавав.

Відповідно до ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Цивільне-процесуальне законодавство встановлює обов`язок учасників процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи (ч.1 ст.131).

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Згідно п.3 ч.8 ст.128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Частиною 11 ст.128 ЦПК України передбачено, що виклик учасника процесу, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження якого невідоме, за відсутності інших можливостей повідомити про розгляд справи, здійснюється шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 року у справі № 759/14068/19 наголосив, що попре те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 року зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З матеріалів справи вбачається, що судові повістки-повідомлення про виклик до суду апеляційної інстанції, які направлені апелянту за зазначеним ним місцем проживання, повернулися до суду без вручення з відміткою поштового відділення про відсутність його за місцем проживання (а.с.211-213), а SMS повідомлення «судова повістка» не доставлено через те, що абонент недоступний (а.с.210).

При цьому, ОСОБА_1 , будучи обізнаним про відкриття апеляційного провадження за його апеляційною скаргою ще до початку повномасштабного вторгнення рф на територію Україну 24.02.2022 року, заяв про зміну місця проживання не подавав, відомостей про свою електрону пошту або актуальні засоби зв`язку суду не надавав.

На виконання ч.11 ст.128 ЦПК України судом апеляційної інстанції розміщено оголошення на веб-порталі судової влади України про повідомлення ОСОБА_2 про день, час та місце розгляду справи (а.с.214-215).

За таких обставин, апеляційний суд вважає можливим розглянути справу у відсутність ОСОБА_1 , оскільки його явка у судове засідання обов`язковою не визнавалась, а відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце її розгляду не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши доповідача, представника Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), дослідивши матеріали справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарги задоволенню не підлягає з таких підстав.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно частин 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає вказаним вимогам закону.

Згідно з положеннями частини третьої статті 12 та частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи, і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їх права чи свободи.

Статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Частиною першою статті 13 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що під час здійснення виконавчого провадження виконавець вчиняє виконавчі дії та приймає рішення шляхом винесення постанов, попереджень, внесення подань, складення актів та протоколів, надання доручень, розпоряджень, вимог, подання запитів, заяв, повідомлень або інших процесуальних документів у випадках, передбачених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Положеннями ч.1 ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста, а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності.

Згідно ст.56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Відповідно до ч.5 статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Згідно статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну діяльність в Україні» замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Пунктом 51 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440 (далі - Національний стандарт № 1), передбачено ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки.

Пунктом 56 зазначеного Національного стандарту №1 передбачено, що звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити, зокрема, відомості про особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки).

Судом встановлено, що 30.05.2018 року Херсонським міським судом Херсонської області видано виконавчий лист на виконання рішення суду у справі №667/9238/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, яким з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» стягнуто солідарно заборгованість за кредитним договором №ML-0AD/286/2007 від 11.09.2007 року у розмірі 15940,16 доларів США, що за офіційним курсом НБУ на час розгляду справи становило 320221,61 грн.

Постановою старшого державного виконавця Корабельного РВ ДВС м.Херсона ГТУЮ у Херсонській області Кризською Л.М. відкрито виконавче провадження №56891363 з примусового виконання вищезазначеного виконавчого листа про стягнення з боржника ОСОБА_1 заборгованості.

25.03.2020 року державним виконавцем описано та арештовано належне боржнику майно квартиру АДРЕСА_1 , загальною площею 64 кв.м., житловою площею 38,0 кв.м., що належить боржнику ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 27.04.2006 року ВСТ 394027.

Судом встановлено та сторонами не заперечувалося, що зазначені державним виконавцем у постанові відомості щодо квартири відповідають відомостям Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна.

10.06.2020 року державним виконавцем призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ПП «АЖІО» для проведення незалежної оцінки описаного та арештованого майна, яким складено звіт про оцінку майна боржника та висновок про ринкову вартість майна - квартири АДРЕСА_1 від 17.09.2020 року.

28.01.2021 року Херсонським міським судом Херсонської області у справі №766/19654/20 визнано такою, що не підлягає застосуванню оцінку в формі письмового звіту про оцінку майна боржника та висновок про ринкову вартість майна - квартири АДРЕСА_1 від 17.09.2020 року.

Постановою головного державного виконавця Корабельного РВ ДВС у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) Муценко Д.О. від 05.05.2021 року для проведення оцінки описаного та арештованого майна - квартири АДРЕСА_1 та надання письмового звіту про незалежну оцінку призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ОСОБА_4 .

Згідно висновку про вартість майна ФОП ОСОБА_4 від 31.05.2021 року ринкова вартість квартири АДРЕСА_1 загальною площею 64,0 кв.м, житловою площею 38,0 кв.м, становить 768000 гривень.

Повідомлення про результати визначення вартості, оцінки арештованого майна Корабельним РВ ДВС у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) супровідним листом від 01.06.2021 року №31896 надіслано боржнику ОСОБА_1 та ПАТ «ОТП Банк».

Згідно звіту №3105.6/21 про оцінку вартості майна від 31.05.2021 року у Розділі «Коротка характеристика об`єкта оцінки» суб`єктом оціночної діяльності зазначено, що фізичний стан об`єкта оцінки «задовільний, житлове».

Зі змісту ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» вбачається, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження, а у разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. При цьому виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

За змістом статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна - це процес визначення вартості майна на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Відмовляючи в задоволенні вимог ОСОБА_1 в частині визнання оцінки описаного й арештованого нерухомого майна такою, що не підлягає застосуванню, суд першої інстанції виходив з того, що боржник ОСОБА_1 був достовірно обізнаний про арешт належного йому майна з метою його примусової реалізації для погашення боргу перед АТ «ОТП Банк», про що свідчить оскарження ним першої оцінки спірної квартири АДРЕСА_1 , однак не запропонував свою вартість арештованого майна, а отримавши повідомлення від приватного виконавця про результати оцінки описаного та арештованого майна, не скористався законодавчо встановленим способом спростування результатів оцінки - рецензування звіту з оцінки майна.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 просить визнати оцінку описаного й арештованого нерухомого майна такою, що не підлягає застосуванню лише з підстав того, що квартиру не оглянуто. При цьому у скарзі відсутні посилання на те, що визначена вартість спірної квартири є заниженою у порівнянні з ринковою, як і посилання на те, що квартира має суттєві поліпшення у порівнянні із звичайним житловим станом квартир і її стан є значно кращим, аніж зазначено експертом як «житловий, задовільний», що суттєво могло б вплинути на її оцінку.

За наведених обставин, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення вимог заявника щодо визнання оцінки описаного й арештованого нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 такою, шо не підлягає застосуванню.

Європейський суд з прав людини вказує на те, що «пункт 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати вмотивування своїх рішень, хоч це не може сприйматись, як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо вмотивування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено лише у світлі конкретних обставин справи» (див. mutatis mutandis рішення Євро-пейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» («Pronina v. Ukraine») від 18 лип-ня 2006 року, заява N 63566/00, § 23).

Відповідно до ч. 1. ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що суд першої інстанції ухвалив обгрунтоване та законне рішення, підстав для скасування якого не встановлено, у зв`язку із чим доводи апеляційної скарги підлягають відхиленню, як такі, що не спростовують висновки суду.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 375, 381,382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 22 вересня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Повний текст виготовлено 23.02.2024 року.

Головуючий : О.В.Кутурланова

Судді : В.В.Майданік

Н.В.Орловська