Справа № 752/2213/22
Провадження №: 2/752/680/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.01.2024 року Голосіївський районний суд міста Києва,

у складі: головуючого по справі судді - Мазура Ю.Ю.

секретаря - Процюка Б.Б.,

за участю сторони:

третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог - ОСОБА_1

розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_2 про залишення без розгляду позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 про захист порушених прав на житло, -

В С Т А Н О В И В :

У лютому 2022 року позивач звернулася до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про захист порушених прав на житло.

15.01.2024, позивач ОСОБА_2 подала до суду заяву про залишення позовної заяви без розгляду.

В судове засідання з`явилася третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ОСОБА_1 , який є представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_7 . Зазначив, що проти задоволення заяви позивача про залишення позову без розгляду не заперечує.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася належним чином.

Суд вивчивши заяву, а також матеріали цивільної справи, вважає необхідним задовольнити заяву позивача ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Зі змісту п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, вбачається, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Відтак, сторона позивача скористалася своїм правом та подала заяву про залишення позову без розгляду до початку розгляду справи по суті.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку про задоволення заяви ОСОБА_2 про залишення без розгляду позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 про захист порушених прав на житло.

Щодо питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 137 ЦПК України, визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат (ч. 2 ст. 137 ЦПК України).

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч. 3 ст. 137 ЦПК України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Стаття 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», визначає, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Крім того, ст. 136 ч. 4 ЦПК України, встановлено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Як вбачається з матеріалів справи, витрати на професійну правничу допомогу третьої особи ОСОБА_7 в розмірі 50000,00 грн. відповідають фактично виконаній по даній справі роботі адвоката за договором № 1010520 про надання правової допомоги від 05.03.2020 та Додатковій угоді № 8 від 11.09.2023, а факт надання правничої допомоги адвокатом АБ «Любаренко та партнери» Любаренко Ігорем Олеговичем за договором № 1010520 про надання правової допомоги 05.03.2020 та додаткової угоді № 8 від 11.09.2023, а факт надання правничої допомоги адвокатом АБ «Любаренко та партнери» Любаренко Ігорем Олеговичем за договором № 1010520 про надання правової допомоги 05.03.2020 в рамках даної справи підтверджується підписаним сторонами Актом наданих послуг № 607 від 23.09.2023 на суму 50000,00 грн. та платіжним дорученням № 21, платіжним дорученням № 00 з призначеннями платежу за оплату послуг з правничої допомоги по справі № 752/2213/22 у Голосіївському районному суді м. Києва.

Таким чином, суд зауважує, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_7 та ОСОБА_1 працюють в одному адвокатському об`єднанні і надають адвокатську правничу допомогу один одному.

Разом з цим, у частині 1 статті 48 ЦПК України закріплено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Оскільки витрати на професійну правничу допомогу несуть саме сторони, тобто позивач і відповідач, а третя особа, яка не заявляє самостійних вимог є учасником справи, а не стороною, то відповідно вимоги третіх осіб про стягнення судових витрат є безпідставною та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 259, 260 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_2 про залишення без розгляду позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 про захист порушених прав на житло- задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_2 про залишення без розгляду позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 про захист порушених прав на житло - залишити без розгляду.

В частині вимог третіх осіб ОСОБА_1 та ОСОБА_7 щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу - відмовити.

На ухвалу суду може бути подано апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Ю.Ю. Мазур