УХВАЛА

31 січня 2024 року

м. Київ

справа № 742/1716/23

провадження № 61-17035св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:

головуючого - Крата В. І.,

суддів: Гудими Д. А., Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Русинчука М. М.,

учасники справи:

позивачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідач - ОСОБА_3 ,

третя особа - Служба у справах дітей Прилуцької міської ради,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 21 червня 2023 року у складі судді Бездідька В. М. та постанову Чернігівського апеляційного суду від 30 жовтня 2023 року у складі колегії суддів: Шарапової О. Л., Євстафіїва О. К., Скрипки А. А.,

Історія справи

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2023 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись з позовом до ОСОБА_3 , третя особа - Служба у справах дітей Прилуцької міської ради, про зобов`язання не чинити перешкоди у спілкуванні з онукою та встановлення способу участі у вихованні дитини та спілкуванні з дитиною.

Позов мотивований тим, що син ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - ОСОБА_4 перебував з ОСОБА_3 в шлюбі, мають доньку ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка після розірвання шлюбу залишилася проживати з матір`ю. Проте, ОСОБА_3 чинить перешкоди в спілкуванні з онукою.

Позивачі просили:

зобов`язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у спілкуванні з онукою та встановити їм способи участі у вихованні та спілкуванні з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

бачитись з онукою щотижнево кожної суботи з 09:00 год до 18:00 год та неділі з 09:00 год до 18:00 год з правом забирати дитину до місця їх проживання, відвідувати культурно-освітні заклади, кінотеатри, дитячі кафе та інші заклади харчування, у перші два місяці з дня винесення рішення суду у справі у присутності матері, а у подальшому - без супроводу матері;

у разі неможливості спілкування з дитиною у визначений час, перенести зустріч на наступні дні за домовленістю з матір`ю;

забирати онуку на відпочинок та оздоровлення з виїздом за межі Чернігівської області та України, за попередньою домовленістю з матір`ю дитини.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 21 червня 2023 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей Прилуцької міської ради, про встановлення способу участі у вихованні дитини та порядку побачення з дитиною (онукою) задоволено частково.

Встановлено ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступні способи участі у вихованні та спілкуванні з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- бачитись з онукою щотижнево кожної суботи з 09 годин до 18 години та неділі з 09 години до 18 години, з правом забирати дитину до місця проживання позивачів, відвідувати культурно-освітні заклади, кінотеатри, дитячі кафе та інші заклади харчування, у перші два місяці з дня винесення рішення суду по справі у присутності матері, а у подальшому - без супроводу матері;

- у разі неможливості спілкування з дитиною у визначений час, перенести зустріч на наступні дні за домовленістю з матір`ю;

- забирати онуку на відпочинок та оздоровлення з виїздом за межі Чернігівської області та України, за попередньою домовленістю з матір`ю дитини.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що з урахуванням віку та найкращих інтересів дитини, суд вважає за необхідне частково задовольнити позовні вимоги, визначивши спосіб участі баби та діда у спілкуванні з онукою. Оскільки перешкод, які б чинила відповідач у спілкуванні позивачів з дитиною, у судовому засіданні не встановлено, тому у задоволенні вимоги щодо зобов`язання відповідача не чинити перешкод слід відмовити.

Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції

Постановою Чернігівського апеляційного суду від 30 жовтня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково. Рішення Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 21 червня 2023 року змінено в частині визначення часу побачень з дитиною.

Встановлено наступний порядок і способи участі баби і діда - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 у вихованні онуки - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою домовленістю у відсутності матері кожні 1 та 3 суботи місяця з 10:00 години до 12:00 години; 2 та 4 суботи місяця з 16:00 години до 18:00 години, враховуючи стан здоров`я дитини та погодні умови.

В іншій частині рішення суду залишено без змін.

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 у відшкодування сплаченого судового збору по 805,20 грн з кожного.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що рішення суду в частині відмови у задоволенні позовних вимог про зобов`язання ОСОБА_3 не чинити перешкод у спілкуванні з онукою не оскаржується. При встановленні позивачам способів участі у вихованні та спілкуванні з онукою, суд першої інстанції не надав правової оцінки висновку служби у справах дітей від 22 травня 2023 року № 02-16/3415 щодо встановлення часів спілкування позивачів з онукою, не врахував, що батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Натомість, суд апеляційної інстанції, враховуючи вік дитини (4 роки), вважав за можливе погодитись з вказаним вище висновком опікунської ради щодо участі у вихованні малолітньої ОСОБА_6 в частині визначення часу побачень позивачів з дитиною, який є обґрунтованим та відповідає інтересам дитини.

Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги

У листопаді 2023 року ОСОБА_3 подала касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Прилуцького міськрайонного суду Чернігівської області від 21 червня 2023 року та постанову Чернігівського апеляційного суду від 30 жовтня 2023 року, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, стягнути з позивачів на її користь судові витрати.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що судами залишено поза увагою, що матеріали справи не містять доводів та доказів перешкоджання спілкуванню діда та баби з онукою, а тому враховуючи практику розгляду аналогічних справ Верховним Судом (справа № 175/5360/13-ц) у задоволенні позовних вимог слід було відмовити.

Рух справи в суді касаційної інстанції

Ухвалою Верховного Суду від 06 грудня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі № 742/1716/23, витребувано з суду першої інстанції цивільну справу № 742/1716/23.

У грудні 2023 року матеріали цивільної справи № 742/1716/23 надійшли до Верховного Суду.

Ухвалою Верховного Суду від 17 січня 2024 року справу призначено до судового розгляду.

Межі та підстави касаційного перегляду

Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими (частина перша статті 400 ЦПК України).

В ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України).

В ухвалі Верховного Суду від 06 грудня 2023 року вказано, що касаційна скарга містить передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України підстави для відкриття касаційного провадження (суд апеляційної інстанції в оскарженому судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 175/5360/13-ц та судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частиною третьою статті 411 ЦПК України).

Фактичні обставини

Суди встановили, що ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками зазначено ОСОБА_4 та ОСОБА_3

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є батьками ОСОБА_4 .

Відповідно до висновку органу опіки та піклування Прилуцької міської ради від 22 травня 2023 року рекомендовано встановити порядок побачення позивачів з онукою 1, 3 субота місяця з 10 год до 12 год; 2, 4 субота місяця з 16 год до 18 год години (до досягнення дитиною 4-річного віку у присутності матері дитини).

Сторони проживають окремо, їхня онука проживає разом з матір`ю, позивачі та відповідач не дійшли згоди щодо вирішення питання про визначення способів участі баби та діда у вихованні дитини шляхом переговорів та прийняття обопільного рішення.

Позиція Верховного Суду

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши наведені у касаційній скарзі доводи, колегія суддів робить висновок про наявність підстав для передачі справи на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду, з таких мотивів.

Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси власне порушені, а учасники цивільного обороту використовують цивільне судочинство для такого захисту.

В усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питанням соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини (частина перша статті 3 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована Україною 27 лютого 1991 року, дата набуття чинності для України 27 вересня 1991 року).

Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див., зокрема, постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 листопада 2023 року в справі № 761/42030/21 (провадження № 61-12101св23), постанову Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 грудня 2023 року в справі № 607/20787/19 (провадження № 61-11625сво22)).

Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини (частина восьма статті 7 СК України).

Баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні (частина перша статті 257 СК України).

Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення (частина друга статті 257 СК України).

Тлумачення статті 257 СК України свідчить, що законодавець визначив механізм здійснення права баби та діда, прабаби, прадіда на виховання внуків і правнуків, який проявляється в: (а) покладенні обов`язку на батьків чи інших осіб, з якими проживає дитина не перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків; (б) закріпленні права баби діда, прабаби, прадіда у разі наявності перешкод у вихованні та спілкуванні із внуками, правнуками на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Спори щодо участі баби, діда, прабаби, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу (стаття 263 СК України).

Тлумачення статті 159 СК України свідчить, що позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права.

Суд визначає способи участі особи у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частина друга статті 159 СК України).

У справі, що переглядається:

при вирішенні позовних вимог щодо зобов`язання ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у спілкуванні з онукою, суд першої інстанції вказав, що у судовому засіданні не встановлено перешкод, які б чинила відповідач у спілкуванні позивачів з дитиною, тому відмовив у задоволенні позову в цій частині. Висновки судів в цій частині є правильними;

разом з тим, суди вважали, що є підстави для визначення часу побачень позивачів (баби та діда) з дитиною;

так, органом опіки та піклування під час розгляду матеріалів Прилуцького міськрайоного суду щодо усунення перешкод у спілкуванні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з онукою, з`ясовано, що бабуся та дідусь не мають змоги спілкуватися з онукою, тому органом опіки та піклування було рекомендовано встановити порядок побачення позивачів з онукою 1, 3 субота місяця з 10 год до 12 год; 2, 4 субота місяця з 16 год до 18 год години (до досягнення дитиною 4-річного віку у присутності матері дитини) (висновок органу опіки та піклування Прилуцької міської ради від 22 травня 2023 року № 02-16/3415);

суд апеляційної інстанції при вирішенні позовних вимог про встановлення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 способів участі у вихованні та спілкуванні з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,врахував, що батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини, вік дитини (4 роки), та погодився з висновком органу опіки та піклування щодо участі у вихованні малолітньої ОСОБА_6 в частині визначення часу побачень позивачів з дитиною;

з урахуванням того, що сторонами не погоджено способи участі позивачів у вихованні онуки (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), суди обґрунтовано встановили наявність підстав для визначення порядку участі позивачів у спілкуванні та у вихованні онуки.

Аналогічний по суті висновок зробила колегія суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року у справі № 607/1377/22 (провадження № 61-11704св22).

Разом із тим, у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2018 року у справі № 175/5360/13-ц (провадження № 61-37709св18), на яку посилається відповідач у касаційній скарзі, Верховним Судом залишено без змін постанову апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 червня 2018 року, якою відмовлено у задоволенні позовних вимог діда та баби про усунення перешкод у спілкуванні з онуком і встановлення способу та порядку спілкування з ним. У цій постанові зазначено, що: «відмовляючи ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у задоволенні їх вимог, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про недоведеність існування спору між ними і батьками дитини щодо їх спілкування з онуком. […] обов`язковою передумовою подання дідом/бабою позову про усунення перешкод у спілкуванні з онуком є встановлення перешкод, які чиняться у цьому іншими особами, з якими постійно проживає дитина, тобто наявність порушеного права».

З урахуванням викладеного, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норм у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2018 року у справі № 175/5360/13-ц (провадження № 61-37709св18)

та зробити висновок про те, що:

«позов про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею - є позовом про заборону поведінки особи, яка чинить перешкоди іншій особі у здійсненні нею свого права та є окремим способом захисту;

відмова в задоволенні позову про усунення перешкод у вихованні дитини і спілкуванні з нею (зокрема, внаслідок відсутності перешкод чи з інших підстав), з урахуванням того, що приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, не є підставою для відмови судом у визначенні способів участі баби та діда у вихованні дитини, місця та часу їхнього спілкування».

Керуючись статтями 260, 403, 404 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Передати справу № 742/1716/23 на розгляд Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. І. Крат

Судді: Д. А. Гудима

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков

М. М. Русинчук