Провадження № 2-ві/639/2/24 Справа № 639/7094/23
У Х В А Л А

26 лютого 2024 року м. Харків

Суддя Жовтневого районного суду м. Харкова Марченко В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Баркової Н.В. у цивільній справі № 639/7094/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова відповідачем ОСОБА_1 у справі № 639/7094/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, подано заяву про відвід судді .

В обґрунтування поданої заяви про відвід судді заявник ОСОБА_1 зазначає, що ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.12.2023 року відкрито спрощене позовне провадження у справі, однак, на думку ОСОБА_1 , суддя не заслуговує на довіру і підлягає відводу через наступне. Приймаюче вказане рішення, суд не звернув увагу, що в розпорядження суду наданні недостовірні (фіктивні) ксерокопії, завірені у незаконний спосіб, за що передбачена відповідальність, в тому числі кримінальна. Згідно із додатком до позовної заяви представником позивача, адвокатом Феленко Сергієм в розпорядження суду надані наступні копії: копія свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 від 27.12.2011; копія свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 від 22.06.2012; копія паспорту і коду ОСОБА_2 ; копія паспорту ОСОБА_1 (2, 3, 11 сторінки); копія довідки про місце проживання дитини сторін на території Бельгії від 20.11.2023 з перекладом на українську мову; копія довідки про місце проживання позивача на території Бельгії від 08.11.2023 з перекладом на українську мову; копія договору про надання правничої (правової) допомоги №03/11-23 від 03.11.2023. З огляду на позовні вимоги, представником позивача зазначено, що договір про надання правничої (правової) допомоги №03/11-23 від 03.11.2023 підписаний в електронному вигляді за допомогою підпису КЕП (арк.3, пункт 4, абз. 4). Порядок набуття інших письмових доказів, де значиться штамп «Згідно з оригіналом» з підписом адвоката Феленка Сергія, на підтвердження позовних вимог останнім не надано. Заявник зазначає, що ОСОБА_3 і не міг їх надати, оскільки у його розпорядженні не було оригіналів документів, через що не мав правових підстав їх засвідчувати. Наприкінці 2017 року в Україні набрали чинності нові процесуальні кодекси. Також були внесені уточнення до порядку оформлення документів, які подаються до суду. Таким чином, під час оформлення копій мають бути дотримані основні правила - в суд подаються виключно завірені копії лише тих документів, оригінали яких знаходяться у особи, яка їх подає. Посилання на те, що оригінал знаходиться у розпорядженні особи, яка їх додає, є обов`язковим. На думку ОСОБА_1 , адвокат Феленко С. не зазначив, що оригінали документів, копії яких він засвідчив, знаходяться в його розпорядженні. Заявник вважає, що в таких діях адвоката, вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України та наведене надає підстави не довіряти судді.

Згідно з ч. 3, ст. 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Харкова Баркової Н.В. від 22.02.2024 року зазначену заяву про відвід було передано в канцелярію суду для визначення судді в порядку ч. 1, ст. 33, ч. 3, ст. 40 ЦПК України для розгляду цієї заяви.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви про відвід судді Баркової Н.В. визначено суддю Марченко В.В.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 ЦПК України заява про відвід розглядається без повідомлення учасників справи.

Розглянувши вказану заяву про відвід судді Баркової Н.В. у справі № 639/7094/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, суддя зазначає наступне.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно зі ст. 15 Кодексу суддівської етики неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до п. 1.1 Бангалорських принципів поведінки судді, суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від будь-якого стороннього впливу, спонукань, тисків, погроз або втручання, прямого чи опосередкованого, здійснюваного з будь-якої сторони та маючого на меті будь-які цілі.

Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності.

Таким чином, у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду.

Конкретизуючи суб`єктивний критерій, Європейський суд з прав людини підкреслює, що поки не доведено інше, діє презумпція особистої безсторонності судді.

Критерієм суб`єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. суб`єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів (присяжних) перед початком чи під час судового розгляду справи. У світлі прецедентної практики Суду об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям: забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається; суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім.

Щодо тлумачення об`єктивної складової категорії «безсторонній суд» ЄСПЛ прийняв низку рішень, в яких визнав порушенням Конвенції ситуації, коли є підстави побоюватися, що члени суду (за відсутності упередженості до сторін) перебувають у прямій чи опосередкованій службовій, фінансовій, політичній тощо залежності від сторони у справі (відповідача).

Підстави для відводу судді передбачені ст. ст. 36-37 ЦПК України і розширеному тлумаченню не підлягають.

Зокрема, статтею 36 ЦПК України визначено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

В обґрунтування заяви про відвід судді заявник зазначає, що суддя не заслуговує на довіру і підлягає відводу, оскільки приймаючи ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.12.2023 року про відкритя спрощеного позовного провадження у справі, суддя Баркова Н.В. не звернула увагу, що в розпорядження суду наданні недостовірні (фіктивні) ксерокопії, завірені у незаконний спосіб, за що передбачена відповідальність, в тому числі кримінальна. Порядок набуття інших письмових доказів, де значиться штамп «Згідно з оригіналом» з підписом адвоката Феленка Сергія, на підтвердження позовних вимог останнім не надано. Заявник зазначає, що ОСОБА_3 не міг їх надати, оскільки у його розпорядженні не було оригіналів документів, через що не мав правових підстав їх засвідчувати.

Відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальним рішенням судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді, щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Наведені в заяви про відвід судді доводи, що суддя не заслуговує на довіру і підлягає відводу, оскільки приймаючи ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.12.2023 року про відкритя спрощеного позовного провадження у справі, суддя Баркова Н.В. не звернула увагу, що в розпорядження суду наданні недостовірні (фіктивні) ксерокопії, завірені у незаконний спосіб, за що передбачена відповідальність, в тому числі кримінальна. Порядок набуття інших письмових доказів, де значиться штамп «Згідно з оригіналом» з підписом адвоката Феленка Сергія, на підтвердження позовних вимог останнім не надано. Заявник зазначає, що ОСОБА_3 не міг їх надати, оскільки у його розпорядженні не було оригіналів документів, через що не мав правових підстав їх засвідчувати, не можуть вважатися обґрунтованою підставою для відводу.

Враховуючи викладене, заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Баркової Н.В. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 36-37, 40-41 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Баркової Н.В. у цивільній справі № 639/7094/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Марченко