БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/57/24
Справа № 356/941/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.02.2024 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області звернулася ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання. Позовні вимоги ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що з відповідачем по справі, ОСОБА_2 , вона перебувала в шлюбі до 06 червня 2007 року. Згідно з рішенням суду шлюб між ними розірвано. Від подружнього життя мають повнолітню дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Як зазначає позивач, на даний час дочка є повнолітньою та навчається на першому курсі факультету журналістики (контракт) денної форми навчання у Національному університеті «Одеська юридична академія». Термін навчання з 01.09.2023 до 30.06.2027. Вартість навчання згідно з договором № 23 від 18.08.2023 складає 132 450,00 гривень, оплата за один семестр навчання у вищевказаному навчальному закладі складає 15 525,00 гривень.

ОСОБА_1 стверджує, що наразі оплатою контракту за навчання дочки, а також забезпечення одягом та харчуванням, опікується виключно вона (позивач), оскільки дочка навчається на денній формі навчання у вищому навчальному закладі, вона не має можливості працевлаштуватися.

Як вказує позивач, на даний час відповідач не перебуває на обліку в лікаря з будь-якими хронічними захворюваннями, є працездатною особою, у зв`язку з чим він має можливість надавати допомогу на утримання дочки. Відтак, з посиланням на ст. 199 СК України, позивач просить суд стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , аліменти на утримання повнолітньої дочки ОСОБА_3 в твердій грошовій сумі в розмірі 4000 (чотири тисячі) гривень щомісячно, на період навчання, але не більше ніж до досягнення нею 23 років. Розгляд справи позивач просить проводити за її відсутності, вказала у позовній заяві, що позов підтримує в повному обсязі. Просить допустити негайне виконання судового рішення в межах суми платежу за один місяць.

Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 08.12.2023 було залишено позовну заяву без руху. Позивач наданими процесуальними правами скористалася у спосіб і в строки, встановлені в ухвалі, станом на 20.12.2023 виявлені судом недоліки позовної заяви усунула.

Ухвалою судді Березанського міського суду Київської області від 20.12.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Копія ухвали про відкриття провадження у справі, судові повістки про виклик до суду, копія позовної заяви з доданими до неї документами надсилалась відповідачу у порядку, передбаченому ст. 128 ЦПК України, на адресу зареєстрованого місця проживання.

Однак, конверти повернулися до суду з відміткою органів поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 30-31; 34-37).

Згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Тобто, відповідач є належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання в силу вимог ст. 128 ЦПК України.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України.

Відповідач ОСОБА_2 не скористався своїм процесуальним правом, передбаченим ст. 178 ЦПК України, та не подав відзив на позовну заяву.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи (а.с. 33).

Розгляд справи позивач просить проводити за її відсутності, про що вказала у позовній заяві, позов підтримує в повному обсязі (а.с. 2).

Відповідач ОСОБА_2 , належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, до суду не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв чи клопотань про відкладення справи не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Стаття 15 ЦК України закріплює право особи на захист цивільних прав та інтересів. Так, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Позивач, скориставшись правом, наданим ч. 3 ст. 199 СК України, звернулсь до суду з позовом про стягнення аліментів як та з батьків, з ким проживає дочка.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 14.12.2004 відповідним відділом реєстрації актів цивільного стану в Книзі реєстрації народжень зроблено актовий запис за № 203 від 14.12.2004 та 13.05.2010 Відділом реєстрації актів цивільного стану Яготинського районного управління юстиції Київської області повторно видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 . Батько: ОСОБА_2 , мати: ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с. 6).

Як вбачається з копії свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_2 від 17.02.2010, шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_2 розірвано, про що в Книзі реєстрації розірвань шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 54 від 06 червня 2007 року. Після реєстрації розірвання шлюбу присвоюються прізвища: йому ОСОБА_4 , їй ОСОБА_4 , місце реєстрації: Відділ реєстрації актів цивільного стану Баришівського районного управління юстиції Київської області (а.с. 5).

Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 9 від 09 вересня 2022 року, наданого Яготинським відділом реєстрації актів цивільного стану у Бориспільському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на запит ОСОБА_1 , 04.10.2013 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Яготинського районного управління юстиції у Київській області за № 159 складено актовий запис про шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ОСОБА_1 , 28.10.2014 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Яготинського районного управління юстиції у Київській області складено актовий запис за № 34 про розірвання шлюбу (а.с. 9).

Згідно з копією довідки № ВК-5 від 11.09.2023, виданої начальником відділу кадрів Національного університету «Одеська юридична академія» О. Куртєвою, ОСОБА_3 є студенткою 1 курсу факультету журналістики (контракт) денної форми навчання Національного університету «Одеська юридична академія». Наказом від 18.08.2023 № 2335-21 зарахована на 1 курс. Термін навчання з 01.09.2023 до 30.06.2027. Підстава: особова справа студентки (а.с. 10).

Відповідно до копії договору № 23 про надання платної освітньої послуги для підготовки бакалавра від 18.08.2023, Національний університет «Одеська юридична академія» та замовник освітньої послуги ОСОБА_3 уклали договір про надання платної освітньої послуги для підготовки бакалавра. Як передбачено п. 3.1 розділу ІІІ вказаного вище договору, загальна вартість платної освітньої послуги за весь строк навчання становить 132 450,00 (сто тридцять дві тисячі чотириста п`ятдесят) гривень 00 копійок. Згідно з п. 3.2 договору вартість платної освітньої послуги за роками навчання становить: 1) 2023-2024 навчальний рік 31050,00 (тридцять одна тисяча п`ятдесят) гривень; 2) 2024-2025 навчальний рік 33800,00 (тридцять три тисячі вісімсот) гривень 00 копійок; 3) 2025-2026 навчальний рік - 33800,00 (тридцять три тисячі вісімсот) гривень 00 копійок; 4) 2026-2027 навчальний рік - 33800,00 (тридцять три тисячі вісімсот) гривень 00 копійок. Замовник вносить плату в готівковій або безготівковій формі у такому порядку: - за перший рік оплата освітньої послуги Університету оплачується у розмірі (50 %) до дати початку занять за перше півріччя, наступні (50 %) до 01 лютого за друге півріччя; - за наступні роки щороку оплата освітньої послуги Університету за один рік оплачується у розмірі (50 %) до 01 вересня за перше півріччя, наступні ( 50 %) до 01 лютого - за друге півріччя (п. 3.3 розділу ІІІ вказаного вище договору) (а.с. 11-12).

На підтвердження здійснення оплати за навчання, позивач додала до позовної заяви копію платіжної інструкції № 0.0..1 від 17.08.2023, згідно з яким ОСОБА_3 здійснила платіж у сумі 15 525,00 на рахунок отримувача: Національний університет «Одеська юридична академія», призначення платежу: оплата за навчання, ОСОБА_3 , факультет журналістики за освітньою програмою реклама та зв`язки з громадськістю, 1 курс. Дописано від руки (міститься рукописний текст): оплата за І семестр (а.с. 13).

У пункті 6.2 договору № 23 про надання платної освітньої послуги для підготовки бакалавра від 18.08.2023, відомості про замовника вказано, що ОСОБА_3 має місце проживання (реєстрації): АДРЕСА_1 (а.с. 12), що є також зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання її матері - ОСОБА_1 , що підтверджується копією сторінок паспорта ОСОБА_1 (а.с. 4).

Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин.

Обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчання передбачене ст. 199 СК України.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 199 СК України якщо повнолітні дочка, син продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, батьки зобов`язані утримувати їх до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Право на утримання припиняється у разі припинення навчання.

Право на звернення до суду з позовом про стягнення аліментів має той з батьків, з ким проживає дочка, син, а також самі дочка, син, які продовжують навчання (ч. 3 ст. 199 СК України).

Обов`язок батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчатися після досягнення повноліття (незалежно від форми навчання), виникає за обов`язкової сукупності таких юридичних фактів: 1) досягнення дочкою, сином віку, який перевищує 18, але є меншим 23 років; 2) продовження ними навчання. 3) потреба у зв`язку з цим у матеріальній допомозі; за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу. Навчання дитини має бути її основним заняттям.

Відповідно до ст. 200 СК України суд визначає розмір аліментів на повнолітніх дочку, сина у твердій грошовій сумі і (або) у частці від заробітку (доходу) платника аліментів з урахуванням обставин, зазначених у статті 182 цього Кодексу. При визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, своїми дружиною, чоловіком та повнолітніми дочкою, сином.

Обставини, які враховуються судом при визначенні розміру аліментів визначені ст. 182 СК України. Так, відповідно до ч. 1 ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

У Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 № 199/9339/16-ц Верховний Суд наголосив, що при встановленні потреби в утриманні повнолітньої дитини суд повинен враховувати всі джерела, що утворюють її дохід, обов`язок обох батьків із надання відповідної матеріальної допомоги та спроможність останніх її надавати.

Суд враховує те, що повнолітня ОСОБА_3 у зв`язку з продовженням навчання потребує матеріальної допомоги, оскільки є студенткою першого курсу денної форми навчання та не працює, натомість її батько ОСОБА_2 такої допомоги не надає, відомості про те, що він не має змоги її надавати у матеріалах справи відсутні, тому суд вважає позовні вимоги обґрунтованими.

Проте, щодо заявленої до стягнення позивачем суми аліментів у твердій грошовій сумі у розмірі 4000,00 гривень щомісячно, суд виходить з такого.

Так, суду не надано доказів на підтвердження певної суми доходу відповідача, яку він має щомісячно.

Тому, врахувавши обставини справи, з огляду на наявні у справі докази, суд при визначенні розміру аліментів у твердій грошовій сумі виходить з того, що згідно зі ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» установлено з 1 січня 2024 року мінімальну заробітну плату у місячному розмірі: з 1 січня - 7100 гривень.

Так, частина від мінімальної заробітної плати становить 1775,00 гривень.

За один семестр навчання ОСОБА_3 сплатила 15525,00 гривень, що підтверджено належними доказами, сума оплати за 2023-2024 рік складає 31050,00 гривень.

Зважаючи на те, що статтею 199 СК України встановлено зобов`язання батьків утримувати повнолітніх дочку, сина, які продовжують навчання і у зв`язку з цим потребують матеріальної допомоги, до досягнення двадцяти трьох років за умови, що вони можуть надавати матеріальну допомогу, з огляду на те, що ст. 200 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів з одного з батьків суд бере до уваги можливість надання утримання другим з батьків, суму 15525,00 слід поділити на матір та батька, що становить 7762, 50 гривень.

За умови стягнення з відповідача заявленої позивачем суми аліментів у твердій грошовій сумі у розмірі 4000,00 гривень щомісячно, за 6 місяців з нього підлягатиме стягненню 24 000,00 гривень, а за рік 48 000,00 гривень.

Зважаючи на недоведеність позивачем наявності можливості стягнення з відповідача такої суми аліментів (недоведеність факту, що його дохід відповідає заявленій до стягнення сумі), суд дійшов висновку про часткове задоволення позову, а саме стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання повнолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка продовжує навчання, у твердій грошовій сумі у розмірі, що становить 1775 (одну тисячу сімсот сімдесят п`ять) гривень 00 копійок щомісячно, починаючи з 06.12.2023 і до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 23-річного віку або припинення нею навчання.

Відповідач не скористався своїми процесуальними правами, несучи ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій, не подав відзиву на позовну заяву, не надав жодних доказів на спростування викладених у позовній заяві обставин.

Таким чином, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, проаналізувавши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 1) ч. 1 ст. 430 ЦПК України суд допускає негайне виконання рішень у справах про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.

Відтак, суд допускає негайне виконання рішення.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення аліментів.

За правилами ч. 6 ст. 141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Отже, з огляду на часткове задоволення позову, з відповідача на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 476,41 гривень ( зважаючи на те, що позивач звернулася до суду у грудні 2023 року).

На підставі ст. 7, 180, 182-183, 199-200 Сімейного кодексу України, статті 5 Закону України "Про судовий збір", керуючись статтями 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 273-274, 279, 430 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання,- задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання повнолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка продовжує навчання, у твердій грошовій сумі у розмірі 1775 (одна тисяча сімсот сімдесят п`ять) гривень 00 копійок щомісячно, на період навчання, починаючи з 06.12.2023 і до досягнення ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 23-річного віку або припинення нею навчання.

У задоволенні решти вимог відмовити.

Рішення у частині стягнення аліментів підлягає негайному виконанню у межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 476 (чотириста сімдесят шість) гривень 41 копійка на користь держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Реквізити для сплати судового збору: стягувач: Державна судова адміністрація України, вул. Липська, 18/5, м. Київ, 01601, , отримувач коштів: ГУК у м. Києві/ м. Київ/ 22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача: UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106.

Суддя Т. В. Дудар