печерський районний суд міста києва
Справа № 757/1787/24-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2024 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Соколова О.М.,

при секретарі судових засідань - Шевченко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Печерського районного суду міста Києва заяву представника позивача Микитишин Оксани про забезпечення позову у цивільній справі №757/1787/24-ц за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2023 року адвокат Микитишин Оксана Миколаївна в інтересах ОСОБА_2 (далі - позивач, ОСОБА_2 ) звернулася до Печерського районного суду м. Києва з позовом до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» (далі - відповідач, АТ КБ «Приватбанк») про зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12 січня 2024 року у справі № 757/1787/24-ц відкрито провадження за правилами спрощеного провадження, з повідомленням сторін.

15 лютого 2024 року на адресу суду від представника позивача Микитишин Оксани надійшла заява про забезпечення позову у цивільній справі №757/1787/24-ц, відповідно до змісту якої, остання просить суд, забезпечити позов шляхом заборони АТ КБ «ПРИВАТБАНК» на час розгляду даної справи вчиняти дії щодо стягнення облікованої ним заборгованості по картковому рахунку ОСОБА_2 № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) і додатковому рахунку договору SMDNWFC4 від 16 травня 2023 року (додатковий рахунок НОМЕР_3 ) угода № SMDNWFC4 від 16 травня 2023 року), нарахування та стягнення з неї відсотків за користування кредитом, пені та інших штрафних санкцій.

Заяву обґрунтовує тим, що ОСОБА_2 є клієнтом АТ КБ «Приватбанк» та має у АТ КБ «Приватбанк» відкриті рахунки: НОМЕР_4 , за якими їй оформлено платіжну картку «Для виплат» за № НОМЕР_5 для отриманні заробітної плати, та НОМЕР_6 , за якими їй оформлено платіжну картку «Для виплат» за № НОМЕР_7 - для отримання пенсії. Платіжна картка «Для виплат» за № НОМЕР_5 була переоформлена у зв`язку з заблокуванням попередньої платіжної картки «Для виплат» за № НОМЕР_8 у зв`язку з шахрайськими діями стосовно належних їй банківських рахунків. Так, невідомі особи без згоди та сприяння ОСОБА_2 , використавши певні недоліки в системі безпеки банку, отримали доступ до її даних та банківських рахунків (платіжних карток) та вчинити дії щодо незаконного заволодіння грошовими коштами. За фактом шахрайських дій ОСОБА_2 звернулася до Дніпровського управління поліції ГУ НПУ у м. Києві з заявами про вчинення відповідних дій.

Також, після незаконного зняття з її рахунку коштів, ОСОБА_2 звернулася до АТ КБ «Приватбанк», із заявою, в якій повідомила про вказані факти, ініціювала проведення службових розслідувань та перевірок щодо зняття з її рахунку коштів, відновлення балансу по її рахунку, який існував до здійснення операцій від 07 серпня 2023 року.

Натомість, АТ КБ «Приватбаню» нараховує Позивачці ОСОБА_2 відсотки за кредитом.

Станом на 29 грудня 2023 року відповідачем вже списано грошові кошти на загальну суму 3786,78 грн. Сума нарахувань відсотків постійно збільшується, а АТ КБ «Приватбанк» безупинно нагадує позивачці про необхідність сплатити заборгованість, щоб не було підстав для нарахування відсотків за користування кредитними коштами.

З огляду на наведенні обставини, є цілком обґрунтовані припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, за захистом яких звернулася позивач.

Заява про забезпечення позову розглянута судом в порядку ч. 1 ст. 153 ЦПК України без повідомлення учасників справи.

Статтею 124 Конституції України визначений принцип обов`язковості судових рішень, який з огляду на положення статей18,153 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про забезпечення позову. При цьому відповідно до частини другої статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до частини першої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з частиною другою статті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною третьою статті 150 ЦПК України передбачено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз`яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку з вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

Заходи забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвіднесення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони вчиняти певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду заяви про забезпечення позову. Суд повинен лише пересвідчиться, що між сторонами виник спір.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Представником позивача не доведено обставин, які б вказували, що невжиття заходів забезпечення позову у виді заборони відповідачу вчиняти дії спрямовані на стягнення заборгованості та нарахування, списання будь-яких процентів та будь-яких інших платежів з карткових рахунків призведе до ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивачки, за захистом яких вона звернулася до суду.

Заявницею не надано доказів на підтвердження наявності реальної загрози невиконання рішення суду або ефективному захисту її прав та інтересів за заявленими нею вимогами.

З огляду на вказане, заява представника позивача Микитишин Оксани про забезпечення позову задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149, 150,153, 260, 261 ЦПК України,суд,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача Микитишин Оксани про забезпечення позову у цивільній справі № 757/1787/24-ц за позовом ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про зобов`язання вчинити дії, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя О.М.Соколов