КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 761/4313/22 Головуючий у І інстанції Юзькова О.Л.
Провадження №22-ц/824/5984/2024 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
УХВАЛА

16 лютого 2024 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Таргоній Д.О. (судді-доповідача), Голуб С.А., Слюсар Т.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 04 вересня 2023 року у справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 04 вересня 2023 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ГУ Пенсійного фонду України в м. Києві поданоапеляційну скаргу, яка не відповідала вимогам ст. 356 ЦПК України.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 20 грудня 2023 року апеляційну скаргу ГУ Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 04 вересня 2023 рокузалишено без руху та надано десятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків, а саме: сплати судового збору в розмірі 3721,50 грн.

25 грудня 2023 року ухвалу Київського апеляційного суду від 20 грудня 2023 року направлено на поштову адресу скаржника для виконання.

Як вбачається з матеріалів справи, скаржник отримав копію вказаної ухвали 29 грудня 2023 року, що підтверджується зворотнім повідомленням про вручення копії ухвали.

Таким чином, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги слід вважати 08 січня 2024 року.

Однак, станом на 16 лютого 2024 року на адресу Київського апеляційного суду доказів сплати судового збору від скаржника не надходило.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку про повернення апеляційної скарги скаржнику виходячи з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. v. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (PERETYAKA AND SHEREMETYEV v. UKRAINE, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, ЄСПЛ, від 21 грудня 2010 року).

Відповідно до пунктів другого та шостого частини другої статті 43, частини першої статті 44 ЦПК України, учасники справи та їх представники зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, виконувати процесуальні дії встановлені судом та добросовісно користуватися своїми процесуальними правами.

Європейський суд з прав людини зазначає, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо недоліки не усунуто у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною та повертається скаржнику.

Враховуючи вищевикладене, оскільки скаржником не усунуто недоліки за його апеляційною скаргою, то слід зробити висновок, що апелянт не зацікавлений у вчиненні дій, передбачених діючим процесуальним законодавством, що тягне за собою зловживання процесуальними правами.

Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню із скаргою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Керуючись ст.ст. 357, 185 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 04 вересня 2023 року у справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно набутих грошових коштів визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді С.А. Голуб

Т.А. Слюсар