Справа № 355/1791/23
Провадження № 2/355/131/24
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 лютого 2024 року Баришівський районний суд Київської області

у складі: головуючого-судді Чехова С.І.

за участю секретаря Старенької С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Баришівка за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

До суд з позовною заявою звернулась позивачка ОСОБА_1 у якій просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2 , який зареєстрований 30 грудня 2022 року Баришівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) за актовим записом №187, а також стягнути з відповідача ОСОБА_2 на її користь витрати у сумі 1073,60 гривень по сплаті судового збору під час подачі позовної заяви до суду.

Свою заяву обґрунтовує тим, що 30 грудня 2022 року Баришівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) за актовим записом №187 був зареєстрований шлюб з відповідачем ОСОБА_2 ..

Згодом сімейне життя не склалось у зв`язку з несумісністю характерів, принципової відмінності поглядів на спільне життя в побутових питаннях. Постійно виникали сварки, не могли дійти згоди щодо вирішення жодних питань внаслідок чого між ними погіршились сімейно-шлюбні відносини. Під час спільного проживання вона зрозуміла, що вони з відповідачем є зовсім чужими людьми один одному, мають різні життєві погляди на життя та майбутнє. З відповідачем шлюбні стосунки не підтримують, проживають окремо один від одного. Сім`я фактично розпалася і подальше збереження сім`ї стало неможливим. Від спільного сумісного проживання з відповідачем мають сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає з нею та перебуває на її утриманні.

Позивачка ОСОБА_1 до судового засідання не з`явилась, повідомила суд про можливість розгляду справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує просить їх задовольнити, строк на примирення не надавати .

Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з`явився, однак теж повідомив про можливість розгляду справи за його відсутністю позовні вимоги не визнає, просив надати строк для примирення терміном 6 місяців. Відзиву з запереченнями надано не було.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання усіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи у повному обсязі суд приходить до думки про можливе задоволення заявлених позовних вимог з таких підстав:

Згідно статті 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Як слід з копії паспортів сторони є громадянами України.(а.с.5)

З копії свідоцтва про шлюб вбачається, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 30 грудня 2022 року, актовий запис №187 місце реєстрації Баришівський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Броварського районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Прізвище після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка ОСОБА_2 , дружини ОСОБА_1 .(а.с.8)

З свідоцтва про народження слід, що сторони мають сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .(а.с.9)

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Кожен з подружжя має рівні права та обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Відповідно до статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

У частинах третій та четвертій статті 56 СК України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до частини першої статті 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства (стаття 111 СК України).

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц (провадження № 61-33349св18) зроблено висновок по застосуванню статті 111 СК України та вказано, що «примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо. Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя. Надання додаткового строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком».

Аналогічний висновок зроблено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 листопада 2018 року по справі № 206/3459/16-ц (провадження № 61-21621св17).

Відповідно до ч. 2 ст.112 СК України "Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення ."

Отже, було встановлено, що позивачка не бажає жити разом з відповідачем і не бажає знаходитись з ним у шлюбі, спільного господарства не ведуть, припинили шлюбні стосунки не проживають разом, не виховують разом своєї дитини. Сімейні відносини як подружжя не підтримують, окреме проживання та відсутність бажання спілкуватись свідчить про неможливість збереження шлюбу. Вимоги позивачки законні та підлягають задоволенню, збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідачка при реєстрації шлюбу змінила прізвище з « ОСОБА_1 » на « ОСОБА_1 », суду не повідомила про бажання змінити прізвище після розірвання шлюбу з таких підстав суд не визначає зміну прізвища стосовно позивачки залишає шлюбне « ОСОБА_1 ».

Згідно ч. 2 ст. 114, абз. 2 ч. 3 ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч.1 п.1 ч.2 ст.141 ЦПК України, слід, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача.

Керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112-114 СК України, ст. ст.4, 7, 10, 11, 81, 130, 141, 223, 247,263-266,274 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , (дошлюбне прізвище ОСОБА_1 ) ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований 30 грудня 2022 року Баришівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №187.

Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залити шлюбне « ОСОБА_1 ».

Стягнути з ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ) понесені нею судові витрати під час подачі позовної заяви до суду в сумі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривень 60 копійок.

На рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 30 днів до Київського апеляційного суду, шляхом подачі скарги через Баришівський районний суд Київської області. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Баришівського

районного суду С. І. Чехов