У х в а л а

15 лютого 2024 року

м. Київ

Справа № 293/1584/15-ц

Провадження № 61-1435ск24

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - відповідач), інтереси якого представляє адвокат Пилипчук Павло Петрович (далі - адвокат),

на ухвалу Черняхівського районного суду Житомирської області від 5 жовтня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року

у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» (далі - позивач) до відповідача про стягнення заборгованості за кредитним договором і за зустрічним позовом відповідача до позивача про визнання окремих положень кредитного договору, договору іпотеки недійсними, розірвання кредитного договору та

в с т а н о в и в :

1. 22 січня 2024 року адвокат в інтересах відповідача подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати зазначені судові рішення й направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Оскільки ця скарга не відповідає низці вимог Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), її слід залишити без руху.

2. За змістом пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон № 3200-IX) у касаційній скарзі повинні бути зазначеніномери засобів зв`язку, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

2.1. Адвокат щодо відповідача, інтереси якого представляє, вказав, що «засоби зв`язку поштові», хоча за змістом наведеного припису процесуального закону учасник справи, який оскаржує судові рішення, має надати саме номери засобів зв`язку, а не визначати види засобів підтримання з ним зв`язку (поштовий, телефонний тощо).

2.2. 18 жовтня 2023 року введений в дію Закон № 3200-IX. Згідно з цим Законом парламент вніс зміни до процесуальних кодексів щодо обов`язкової реєстрації та використання вказаних електронних кабінетів.

2.3. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (абзаци перший і другий частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

2.4. Тому адвокат зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

2.5. Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви (абзац третій частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

2.6. З огляду на цей припис про неможливість зареєструвати електронний кабінет через релігійні переконання адвокат мав повідомити одночасно з поданням касаційної скарги з наведенням мотивів такої неможливості в окремій письмовій заяві.

2.7. Якщо цим Кодексом встановлено вимогу зазначення у змісті процесуального документа відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, особа, яка подає до суду відповідний процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення відповідних відомостей (частина восьма статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

2.8. Адвокат усупереч пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України не вказав про наявність або відсутність у нього та відповідача електронного кабінету. Заяву про неможливість зареєструвати такий кабінет не подав. Від обов`язку зазначити у касаційній скарзі відомості про наявність або відсутність електронного кабінету не звільнений, бо подав цю скаргу поштою.

3. За змістом пункту 7 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено перелік письмових матеріалів, що додаються до скарги. До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет (речення перше пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).

3.1. Додатками до касаційної скарги (на 11 аркушах) адвокат зазначив: копії ухвали Черняхівського районного суду Житомирської області від 5 жовтня 2023 року, постанови Житомирського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року, укладеного з відповідачем договору від 15 січня 2016 року про надання послуг представником у цивільній справі, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю від 22 травня 2007 року № 424, ордер про надання правничої (правової) допомоги серії АМ № 1076187 від 17 січня 2024 року, квитанцію про сплату судового збору від 17 січня 2024 року № 58, а також копію касаційної скарги «на 6 (шести) аркушах» з додатками.

3.2. До копії касаційної скарги для позивача адвокат не додав копій: укладеного з відповідачем договору від 15 січня 2016 року про надання послуг представником у цивільній справі, свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю від 22 травня 2007 року № 424, ордера про надання правничої (правової) допомоги серії АМ № 1076187 від 17 січня 2024 року, квитанції про сплату судового збору від 17 січня 2024 року № 58. Вказані документи адвокат надав виключно для суду. Проте ЦПК України не передбачає для учасника справи, який оскаржує судові рішення, можливості визначати, які додані до касаційної скарги матеріали не надавати іншому учаснику справи. Останній має право висловитися щодо належності підтвердження повноважень на представництво інтересів відповідача, так і щодо належності сплати судового збору. Більше того, якби відповідач подав касаційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами в електронній формі через електронний кабінет, позивач, якщо він має такий кабінет, теж не був би обмежений у можливості ознайомлення з відповідними додатками.

3.3. З огляду на вказане відповідач має подати до суду копії усіх додатків, перелічених у касаційній скарзі, які він не надав раніше для позивача.

4. У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу (частина друга статті 393 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

5. Суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його (абзац другий частини першої статті 185 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

6. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу (абзац другий частини другої статті 185 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

7. Суд, направляючи такому учаснику справи судові виклики і повідомлення, ухвали у випадках, передбачених цим Кодексом, зазначає у цих документах про обов`язок такої особи зареєструвати свій електронний кабінет та можливість ознайомлення з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль), що забезпечує обмін документами (абзац четвертий частини сьомої статті 43 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX).

8. З огляду на припис абзацу першого частини шостої статті 14 ЦПК України у редакції Закону № 3200-IX адвокат має зареєструвати електронний кабінет, після чого матиме можливість, зокрема, знайомитися з матеріалами справи через підсистему «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

9. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).

10. Для усунення вказаних в ухвалі недоліків Верховний Суд встановлює десятиденний строк із дня її вручення відповідачеві або адвокатові. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її відповідачеві.

Керуючись статтями 14, 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,

у х в а л и в :

1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черняхівського районного суду Житомирської області від 5 жовтня 2023 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 25 грудня 2023 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором і за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Райффайзен Банк Аваль» про визнання окремих положень кредитного договору, договору іпотеки недійсними, розірвання кредитного договору.

2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Суддя Д. А. Гудима