Справа № 703/6311/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 лютого 2024 року м. Сміла

Смілянський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого - судді Биченка І.Я.,

за участю

секретаря судового засідання Литвин Г.Т.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

відповідача - ОСОБА_3 ,

представника відповідача - ОСОБА_4 ,

представника відповідача - ОСОБА_5 ,

представника третьої особи Смаляного М.В.,

вирішуючи у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Сміла питання про прийняття до розгляду зустрічного позову ОСОБА_3 , поданого в її інтересах представником адвокатом Панчелюгою Катериною Миколаївною, до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкування з дитиною у цивільній справі №703/6311/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , органу опіки та піклування в особі виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області, третя особа служба у справах дітей виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області про визнання незаконним і скасування рішення органу опіки та піклування, визначення способу участі матері у вихованні дитини,

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_3 та органу опіки та піклування в особі виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області про визнання незаконним і скасування рішення органу опіки та піклування та визначення способу участі матері у вихованні сина.

Ухвалою суду від 03.01.2024 відкрито провадження у справі за вказаним позовом, а її розгляд вирішено проводити за правилами загального позовного провадження. До участі у справі залучено як третю особу без самостійних вимог щодо предмета спору службу у справах дітей виконавчого комітету Смілянської міської ради Черкаської області. Підготовче судове засідання призначено на 13 год. 00 хв. 06.02.2024, відповідачам встановлений строк для подання відзиву п`ятнадцять календарних днів з дня отримання ухвали.

05.02.2024 до суду від представника відповідача надійшов відзив першого відповідача на позовну заяву, у якому наведені аргументи та заперечення проти позову.

13.02.2024 на електронну пошту суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 , підписана її представником адвокатом Панчелюгою К.М. (із накладенням кваліфікованого електронного підпису), до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкування з дитиною.

У судовому засіданні 21.02.2024 відповідач та її представник просили вказану позовну заяву прийняти до спільного розгляду із первісним позовом, зокрема, зважаючи на їх взаємопов`язаність та взаємну виключність.

Представник позивача адвокат Петренко О.В. проти прийняття зустрічного позову до розгляду заперечував. Вказав, що представник відповідача є адвокатом та має зареєстрований електронний кабінет у системі ЄСІТС, а тому у неї відсутнє право подання заяв по суті справи на офіційну електронну адресу суду, а не шляхом використання системи «Електронний суд», як це передбачено нормами ЦПК України та правовими позиціями Верховного Суду.

Позивач, представник другого відповідача та третьої особи також заперечували проти прийняття зустрічного позову до розгляду із наведених представником позивача підстав.

Заслухавши позиції учасників, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов до наступного.

Статтею 175 ЦПК України визначені загальні вимоги до форми та змісту позовної заяви, відповідно до якої позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

За приписами ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до ч.1, 2 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

З 05.10.2021 функціонують підсистеми (модулі) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

У пункті 111 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначено, що до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. У разі надсилання судом документів на адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом, ризики технічної неможливості доставки документа суду на відповідну адресу учасника судового процесу несе учасник судового процесу. Використання електронного цифрового підпису врегульовано Законом України «Про електронні довірчі послуги». Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Звернення фізичної особи (за виключенням адвокатів та інших, передбачених пунктом 10 Положення про ЄСІТС осіб) до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з ч.8 ст.14 ЦПК України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 24 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 № 1845/0/15-21, підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) підсистема ЄСІТС (Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система), що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.

Надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, на момент подання адвокатом Панчелюгою К.М. в інтересах ОСОБА_3 зустрічного позову офіційно функціонують три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку.

У висновку Великої Палати Верховного Суду, що викладений у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22 зазначено, що законодавцем допускається подання фізичною особою нарівні з паперовою формою, зокрема, апеляційних скарг в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи та подання такого документу через підсистеми "Електронний суд" та "Електронний кабінет", або з використанням офіційної електронної адреси із засвідченням кваліфікованим електронним підписом. Звернення фізичної особи до суду через офіційну електронну адресу суду з процесуальним електронним документом, який підписаний електронним цифровим підписом, є належним та правомірним способом безпосереднього звернення до суду, що ототожнюється із безпосереднім зверненням до суду через канцелярію або традиційними засобами поштового зв`язку і має кваліфікуватися саме як безпосереднє звернення до суду.

Проте, у зазначеному судовому рішенні Великої Палати Верховного Суду вказано, що наведені висновки не стосуються адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державних органів та органів місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки, які реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку.

Отже, відповідно до норм ЦПК України та Положення про ЄСІТС, а також враховуючи правовий висновок Великої Палати Верховного суду, викладений у постанові від 13 вересня 2023 року у справі №204/2321/22, адвокат може подати заяву по суті справи або з процесуальних питань в електронній формі лише через підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» та «Електронний кабінет».

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 19 жовтня 2023 року у справі №380/17452/21, від 30 листопада 2023 року у справі №372/1428/22, від 21 грудня 2023 року у справі № 320/15824/23, від 07 лютого 2024 року у справі № 759/17914/21.

Зустрічна позовна заява ОСОБА_3 подана адвокатом Панчелюгою К.М. в інтересах позивача та надіслана на електронну пошту Смілянського міськрайонного суду Черкаської області без використання підсистеми «Електронний суд». Разом із цим суд зазначає, що адвокат Панчелюга К.М. має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС з 12 березня 2019 року.

Указане свідчить про використання адвокатом Панчелюгою К.М., як представником відповідача, непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду із зустрічним позовом в електронній формі.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного в ухвалі від 03 січня 2024 року у справі №990/1/24, у разі якщо позовна заява засвідчена електронним цифровим підписом, проте подана представником позивача адвокатом на електронну пошту суду, остання не може вважатися, підписаною у встановленому законом порядку, а тому вважається непідписаною, не приймається до розгляду і повертається особі, яка її подала.

Із урахуванням викладеного, указану зустрічну позовну заяву не можна вважати такою, що подана у визначений процесуальним законом спосіб.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 185 ЦПК України позовна заява повертається позивачеві, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Суд зазначає, що у разі якщо зустрічна позовна заява засвідчена електронним цифровим підписом, проте подана представником позивача адвокатом на електронну пошту суду, остання не може вважатися, підписаною у встановленому законом порядку, відповідно вважається непідписаною та не приймається до розгляду і повертається особі, яка її подала.

Оскільки позовна заява не підписана представником позивача у встановлений процесуальним законом спосіб, така позовна заява підлягає поверненню.

Суд вважає, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

На підставі викладеного, керуючись ст. 14, 175, 185, 193, 194, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 , подану в її інтересах представником адвокатом Панчелюгою Катериною Миколаївною, до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкування з дитиною, а також додані до неї матеріали повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та протягом 15 днів з дня складення повного тексту може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складений 22 лютого 2024 року.

Суддя І.Я. Биченко