Справа № 444/4665/23
Провадження № 2/444/325/2024
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2024 року м. Жовква

Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Мікула В. Є.

секретар судового засідання Садова І.З.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в місті Жовква Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Жовківської міської ради,третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Рава - Руська державна нотаріальна контора Львівської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення юридичного факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ :

Свої позовні вимоги Позивач мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний дідо - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

ОСОБА_2 до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 .

Заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався та в реєстрі не зареєстрований, що підтверджується довідками.

Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме на 1/3 частину колгоспного типу двору, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Позивач повідомляє, що двоюрідний дід був самотнім. Нікому не було відомо, що у нього є майно. У зв`язку з наявністю свідоцтва на житловий будинок, всі думали, що майно зареєстроване за ОСОБА_3 (прабабусею).

Позивач додатково повідомляє, що у ОСОБА_3 були троє дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_2 (які були самотні) та ОСОБА_5 (бабуся Позивачки).

ОСОБА_6 успадкувала 1/3 частину вищевказаного житлового будинку після смерті своєї сестри ОСОБА_4 , а та в свою чергу успадкувала 1/3 частину будинку після смерті їхньої матері ОСОБА_3 .

У зв`язку з чим Позивачка успадкувала вищевказану 1/3 частину після смерті ОСОБА_5 .

Щоб оформити право власності на інші 2/3 частин житлового будинку Позивачці не обхідно вступити в спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Позивач додатково повідомляє, що інших спадкоємців після ОСОБА_2 згідно цивільного законодавства не має.

Коли Позивач звернулась в Рава Руську ДНК Львівської області із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , державним нотаріусом було повідомлено, що Позивач пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, що підтверджується листом) крім того Позивачці було повідомлено, що потрібно встановити юридичний факт родинних відносин між Позивачкою та ОСОБА_2 .

Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру, відомості про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 відсутні, отже спадкова справа не заводилась.

Якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини з поважних причин, суд відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України може визначити додатковий строк для її подання.

Позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки Позивач не проживала та не була зареєстрована з двоюрідним дідом до дня його смерті. В 2021 р. позивачці стало відомо про 1/3 частину колгоспного типу двору. Вона розпочала збір документів про вступ в спадщину після смерті ОСОБА_2 але проблеми зі здоров`ям та повномасштабна війна в Україні не дали можливості закінчити дану справу.

Тому Позивач вважає, що вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обґрунтованими.

Просить позов задоволити та постановити рішення, яким продовжити строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Незадоволення прохання Позивача, щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, - кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Додатково Позивачка зазначає, що ОСОБА_2 являється їй двоюрідним дідом.

Позивач повідомляє, що з частими переїздами у неї відсутні документи, що підтверджують родинний зв`язок з двоюрідним дідом. Залишились тільки оригінали документів про смерть, які додаються. Інші документи знаходяться в спадкових справах в Жовківській ДНК.

Проте копії свідоцтв про право на спадщину та довідка станом на 30.06.1990 р. підтверджують, що у ОСОБА_3 були троє дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 (бабуся Позивачки).

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" міститься роз`яснення про те, що суди при прийнятті заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, можуть розглядати їх в порядку окремого провадження, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право (п.п. 1 і 3).

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України, від 30 травня 2008, № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

На підставі вищевикладеного прошу дану справу розглядати в порядку загального позовного провадження. Так як прийняття судом рішення про встановлення родинних відносин, необхідне для спадкування.

На підставі вищевказаного Позивач просить її позовні вимоги задоволити та встановити факт родинних відносин.

Ухвалою суду від 08.01.2024 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання у справі.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, однак надіслали на адресу суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує, просить позов задоволити, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Представник відповідача Рава Руської міської ради Львівського району, Львівської області в підготовче судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце проведення такого був повідомлений належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Однак, представник відповідача Рава-Руської міської ради Львівського району, Львівської області надіслав на адресу суду клопотання про розгляд справи у відсутності представника. У вирішенні даної справи покладається на думку суду.

Представник третьої особи Рава - Руської ДНК в підготовче судове засідання не з`явилася, хоча про дату, час та місце проведення такого була повідомлена належним чином. Однак надіслала на адресу суду клопотання про розгляд справи у її відсутності. У вирішенні даної справи покладається на думку суду.

Відповідно до ч.3 ст.200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

А тому, судом вирішено розгляд справи проводити за відсутності учасників справи та на підставі поданих до суду доказів.

Оскільки учасники справи в підготовче судове засідання не з`явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, з`ясувавши дійсні обставини справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Статтею 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний дідо - ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .

ОСОБА_2 до дня своєї смерті проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1 .

Заповіт від імені ОСОБА_2 не посвідчувався та в реєстрі не зареєстрований, що підтверджується довідками.

Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, а саме на 1/3 частину колгоспного типу двору, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .

Позивач повідомляє, що двоюрідний дід був самотнім. Нікому не було відомо, що у нього є майно. У зв`язку з наявністю свідоцтва на житловий будинок, всі думали, що майно зареєстроване за ОСОБА_3 (прабабусею).

Позивач додатково повідомляє, що у ОСОБА_3 були троє дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_2 (які були самотні) та ОСОБА_5 (бабуся Позивачки).

ОСОБА_6 успадкувала 1/3 частину вищевказаного житлового будинку після смерті своєї сестри ОСОБА_4 , а та в свою чергу успадкувала 1/3 частину будинку після смерті їхньої матері ОСОБА_3 .

У зв`язку з чим Позивачка успадкувала вищевказану 1/3 частину після смерті ОСОБА_5 .

Щоб оформити право власності на інші 2/3 частин житлового будинку Позивачці не обхідно вступити в спадщину після смерті ОСОБА_2 .

Позивач додатково повідомляє, що інших спадкоємців після ОСОБА_2 згідно цивільного законодавства не має.

Коли Позивач звернулась в Рава Руську ДНК Львівської області із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , державним нотаріусом було повідомлено, що Позивач пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку, що підтверджується листом) крім того Позивачці було повідомлено, що потрібно встановити юридичний факт родинних відносин між Позивачкою та ОСОБА_2 .

Згідно інформаційної довідки із Спадкового реєстру, відомості про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_2 відсутні, отже спадкова справа не заводилась.

Якщо спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини з поважних причин, суд відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України може визначити додатковий строк для її подання.

Позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, оскільки Позивач не проживала та не була зареєстрована з двоюрідним дідом до дня його смерті. В 2021 р. позивачці стало відомо про 1/3 частину колгоспного типу двору. Вона розпочала збір документів про вступ в спадщину після смерті ОСОБА_2 але проблеми зі здоров`ям та повномасштабна війна в Україні не дали можливості закінчити дану справу.

Тому Позивач вважає, що вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є обґрунтованими.

Просить позов задоволити в повному обсязі.

Незадоволення прохання Позивача, щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини зумовить перехід права власності на спадкове майно до держави в особі органу місцевого самоврядування на території якого воно знаходиться.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЦПК України, - кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку, визначеного ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Додатково Позивачка зазначає, що ОСОБА_2 являється їй двоюрідним дідом.

Позивач повідомляє, що з частими переїздами у неї відсутні документи, що підтверджують родинний зв`язок з двоюрідним дідом. Залишились тільки оригінали документів про смерть, які додаються. Інші документи знаходяться в спадкових справах в Жовківській ДНК.

Проте копії свідоцтв про право на спадщину та довідка станом на 30.06.1990 р. підтверджують, що у ОСОБА_3 були троє дітей ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 (бабуся Позивачки).

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

У постанові Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" міститься роз`яснення про те, що суди при прийнятті заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, можуть розглядати їх в порядку окремого провадження, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право (п.п. 1 і 3).

Відповідно до п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України, від 30 травня 2008, № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

На підставі вищевикладеного прошу дану справу розглядати в порядку загального позовного провадження. Так як прийняття судом рішення про встановлення родинних відносин, необхідне для спадкування.

На підставі вищевказаного Позивач просить її позовні вимоги задоволити та встановити факт родинних відносин.

Вищенаведене свідчить про необхідність задоволення позову в повному обсязі.

Керуючись ст., ст. 23, 247, 258, 259, 264, 265, 319, 354 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов задоволити.

Визначити ОСОБА_1 (паспорт громадянина України серія НОМЕР_2 , виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 22.05.2001 року. Реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ) додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 в нотаріальну контору, а саме 3 (три) місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Встановити юридичний факт родинних відносин між ОСОБА_1 (паспорт громадянина України серія НОМЕР_2 , виданий Жовківським РВ УМВС України у Львівській області 22.05.2001 року. Реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 ) та ОСОБА_2 , котрий помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , зокрема те, що ОСОБА_2 є двоюрідним дідом ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Мікула В. Є.