Провадження № 2-з/752/57/24
У Х В А Л А

01 лютого 2024 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.,

за участі секретаря судового засідання Давиденко С.Р.,

розглянувши заяву адвоката Бабенка Сергія Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Сенс Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович про скасування рішення державного реєстратора та визнання права власності, -

встановив:

у провадженні Голосіївського районного суду м. Києва знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Сенс Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович про скасування рішення державного реєстратора та визнання права власності.

Разом із позовною заявою представник позивачки - адвокат Бабенко Сергій Сергійович звернувся до суду з заявою про забезпечення зазначеного вище позову, шляхом накладення арешту на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 50,0 кв.м.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову адвокат Бабенко Сергій Сергійович зазначив, що позов ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Сенс Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович про скасування рішення державного реєстратора та визнання права власності мотивовано тим, що 23.08.2005 року між акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено договір кредиту № 895/06-0340563, відповідно до якого банк надавав позивачці у тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового використання грошові кошти в сумі 73 500, 00 дол. США зі сплатою 13% річних.

23.08.2005 року між банком та позивачкою було укладено Іпотечний договір № 1д 895/06-034-563, відповідно до якого позивачка передає банку у якості забезпечення виконання основного зобов`язання майно, а саме двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 .

22.05.2023 року, з інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна № 333092427 від 22.05.2023 року, позивачці стало відомо про те, що спірна квартира була зареєстрована за акціонерним товариством «Альфа Банк» (змінена назва - «Сенс Банк») на підставі рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка Золтана Золтановича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 62888945 від 17.01.2022 року.

Таким чином, спірна квартира вибула із власності позивачки ОСОБА_1 без її згоди, а банки, як правило, в подальшому здійснюють відчуження нерухомого майна з метою погашення заборгованості. Тому позивачка має побоювання щодо можливого відчуження відповідачем спірної квартири на користь третіх осіб, що в свою чергу призведе до невиправданого затягування розгляду справи в суді та неефективності судового захисту у разі задоволення позову та суттєвого ускладнення виконання судового рішення.

У зв`язку з зазначеним вище просив накласти арешт на майно.

Учасники справи у судове засідання не викликались відповідно до правил ч.1ст. 153 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22.12.2006 року визначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Тобто, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Судом встановлено, що за даними змісту позовної заяви ОСОБА_2 , предметом позову є, зокрема:

скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Русанюка Золтана Золтановича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, згідно з яким 12.01.2022 року внесено до державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис № 46197640 про державну реєстрацію права власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000;

визнання за ОСОБА_1 права власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Отже, враховуючи предмет даного позову, наведені обставини та надані докази заявлених вимог у заяві щодо забезпечення позову, суд прийшов до висновку, що заявником обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову у вигляді накладення арешту на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 50,0 кв.м., оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне створити умови для виконання судового рішення ухваленого за заявленими позовними вимогами, у випадку задоволення їх судом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 149 - 153 ЦПК України, суд -

ухвалив:

заяву адвоката Бабенка Сергія Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову ОСОБА_1 до акціонерного товариства «Сенс Банк», третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Русанюк Золтан Золтанович про скасування рішення державного реєстратора та визнання права власності, задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 50,0 кв.м., реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

Стягувач - ОСОБА_1 , адреса - АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ;

Боржник - акціонерне товариство «Сенс Банк», юридична адреса - 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. № 100, .

Ухвала може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з дня постановлення.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги .

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.Г. Плахотнюк