Справа № 456/577/24
Провадження № 2/456/534/2024
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 лютого 2024 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Сас С. С. , перевіривши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до Стрийської міської ради Львівської області, третя особа державний нотаріус Стрийської державної нотаріальної контори Костур Уляна Тарасівна про визнання прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою про визнання прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подала клопотання, в якому просить звільнити її від сплати судового збору, покликаючись на те, що вона перебуває у скрутному матеріальному становищі та не має змоги сплатити судовий збір.

Вивчивши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити, а позов залишити без руху, виходячи із наступного.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру,справляється судовий збір у сумі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2024 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2024 року становить 3028 грн.

Відповідно до п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України при подачі позовної заяви в такій повинно міститися зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Тоді як відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до частини першої статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» від 12 липня 2001 року №2658-III, звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Однак позивачем ціну позову не визначено, тому позивачу слід надати суду звіт про оцінку нерухомого майна, а саме на незавершений будівництвом житловий будинок АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (ч. 3 ст. 136 ЦПК України).

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 Закону України "Про судовий збір" норма якої є спеціальною.

Відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі N 338/158/19 (провадження N 61-11548св20) зауважив, що єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

На підтвердження свого майнового стану позивач подала тільки пенсійне посвідчення № НОМЕР_1 виданого на ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Однак суд вважає, що вказане пенсійне посвідчення саме по собі не свідчить про відсутність інших доходів у позивача , а також не відображає її майновий стан та неможливість сплати судового збору.

Позивач на час звернення до суду з позовною заявою не надала належних та достатніх доказів того, що її майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір у розмірі, що визначено в підпункі 1 пункту 1 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Будь-яких інших доказів на підтвердження незадовільного майнового стану, а саме розміру реального доходу, прибутку, рухомого/нерухомого майна, що могли б слугувати підставою для звільнення від сплати судового збору, позивачем не надано.

Нормами ЦПК України передбачено, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом, а тому суд не може надавати привілеї тим чи іншим особам зі сплати судового збору. Надання такого привілею порушить принцип рівності сторін, а тому суд вважає, що у клопотанні позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч.1ст.185 ЦПК України, суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків поданої позовної заяви.

Керуючись статтями 175, 177, 185 ЦПК України, -

ухвалив:

Відмовити в задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Стрийської міської ради Львівської області, третя особа державний нотаріуст Стрийської державної нотаріальної контори Костур Уляна Тарасівна про визнання прав та обов`язків забудовника в порядку спадкування залишити без руху.

Надати позивачу 5 (п`ять) днів з дня вручення копії ухвали для усунення недоліків поданої заяви.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути її позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С. С. Сас