У Х В А Л А

21 лютого 2024 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Морозов В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного Акціонерного товариства «Приватбанк», в особі філії Черкаського головного регіонального управління ПАТ «Приватбанк», третя особа: Черкаський відділ державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача за ордером адвокат Павленко М.В. в інтересах позивача ОСОБА_1 (зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ) звернулася до Придніпровського районного суду м. Черкаси з позовною заявою до ОСОБА_2 (адреса вказана в позовній заяві: АДРЕСА_2 ), Публічного Акціонерного товариства «Приватбанк», в особі філії Черкаського головного регіонального управління ПАТ «Приватбанк» (юридична адреса: вул. Байди Вишневецького, 40, м. Черкаси), третя особа: Черкаський відділ державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) (юридична адреса: вул. Вернигори, 4 м. Черкаси), у якій просить суд:

- скасувати арешт, накладений на все рухоме та нерухоме майно боржника ОСОБА_3 та виключити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна запис про обтяження а саме:

?№ 7369377 та № 7805442 від 11 червня 2008 року;

?№ 8515852, № 8515953 та № 8520223 від 05 березня 2009 року;

?№ 9262169 від 19 листопада 2009 року;

?№ 13186481 від 31 жовтня 2012 року;

?№ 13218122, № 13218298 та № 13219285 від 07 листопада 2012 року.

Ухвалою судді Придніпровського районного суду м. Черкаси Демчика Р.В. від 18 січня 2024 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Приватбанк», в особі філії Черкаського головного регіонального управління ПАТ «Приватбанк», третя особа: Черкаський відділ державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна передано для розгляду за підсудністю до Черкаського районного суду Черкаської області.

Дана цивільна справа надійшла до суду 07 лютого 2024 року.

Згідно із ст. 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст.ст. 36, 37 ЦПК України, визначено головуючого суддю Морозова В.В.

Відповідно до частини першої статті 187 ЦПК України за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

Якщо відповідачем вказана фізична особа, яка не має статусу підприємця, суд відкриває провадження не пізніше наступного дня з дня отримання судом у порядку, передбаченому частиною восьмою статті 187 ЦПК України, інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи відповідача.

Відповідь про реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_2 надійшла на запит суду 20 лютого 2024 року.

Так, з відповіді Червонослобідської сільської ОТГ Черкаського району Черкаської області № 15/14-09/01 від 19 лютого 2024 року вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка дійсно була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис про смерть № 57 від 24 листопада 2010 року, тобто позивач звернулася до суду із позовною заявою до відповідача, яка на час звернення з позовом до суду вже померла.

Згідно із ч. 4 ст. 25 Цивільного кодексу України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

За приписами ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Цивільне-процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку ст. 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

Даний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, наведеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18, яка в силу вимог ч. 4 ст. 263 ЦПК України підлягає врахуванню судом.

З урахуванням позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 16 травня 2018 року по справі № 183/4229/14, суд вбачає підстави для часткової відмови у відкритті провадження по справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України, в частині вимог до ОСОБА_2 .

Водночас, вивчивши вказану позовну заяву з доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона повинна бути залишена без руху, виходячи з наступних підстав.

Частиною четвертою статті 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з вимогами частини другої статті 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду держбюджету.

У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлено сім вимог немайнового характеру, які об`єднано в одну вимогу.

Зокрема, судом встановлено, що на підставі ухвали Черкаського районного суду Черкаської області від 11 червня 2008 року накладено арешти під реєстраційними номерами № 7369377 та № 7805442 від 11 червня 2008 року.

Також, на підставі ухвали Черкаського районного суду Черкаської області від 16 лютого 2009 року накладено арешти під реєстраційними номерами № 8515852, № 8515953 та № 8520223 від 04 березня 2009 року та 05 березня 2009 року.

На підставі виконавчого листа виданого Черкаським районним судом Черкаської області від 15 червня 2009 року накладено арешт під реєстраційним номером № 9262169 від 19 листопада 2009 року.

Постановою державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції Харченка К.Г. № 34530639 від 01 жовтня 2012 року накладено арешт під реєстраційним номером № 13186481 від 31 жовтня 2012 року.

Постановою державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції Харченка К.Г. № 34530639 від 31 жовтня 2012 року накладено арешт під реєстраційним номером № 13219285 від 07 листопада 2012 року.

Постановою державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції Харченка К.Г. № 34530639 від 06 листопада 2012 року накладено арешти під реєстраційним номером № 13218122 від 07 листопада 2012 року.

Постановою державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби Черкаського міського управління юстиції Харченка К.Г. № 34530639 від 06 листопада 2012 року накладено арешти під реєстраційним номером № 13218298 від 07 листопада 2012 року.

За змістом статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки, позивач звернулася до суду у 2023 року, то за кожну вимогу немайнового характеру їй потрібно було сплачувати по 1 073 грн 60 коп.

Отже, сума судового збору, яка мала бути сплачена позивачем при зверненні до суду з даним позовом, складає 7 515 грн 20 коп.

Разом з тим, до позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору на суму 1 073 грн 00 коп.

Таким чином, недоплачений судовий збір становить 6 441 грн 60 коп.

Частиною 1 статті 175 ЦПК України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4 та 5 частини 3 статті 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них. Виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Слід зазначити, що відповідно до Постанови Пленуму ВСС України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 № 5 спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Предмет позову як його один з основних елементів представляє собою матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, яка витікає зі спірної матеріально-правової відносини, з приводу якої суд повинен ухвалити рішення у справі. Позивач сам вибирає, який позов пред`явити до суду. Підставами позову є обставини, якими позивач обґрунтовує вимоги.

Позивачем у якості відповідача зазначено ПАТ «Приватбанк», в особі філії Черкаського головного регіонального управління ПАТ «Приватбанк», разом з тим в порушення 175 ЦПК України не вказано зміст позовних вимог щодо цього відповідача, в чому саме полягає матеріально-правова вимога позивача до даного відповідача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19) також зазначено, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

Крім того, до позовної заяви позивачем надано суду Інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта № 349100844 від 04 жовтня 2023 року, з якої встановлено, що вона сформована за критерієм пошуку (частковим співпадінням) прізвище, ім`я та по батькові, та містить інформацію за такими критеріями з усієї України.

Відтак, позивачем інших доказів про те, що позивач ОСОБА_1 є власником майна, з якого вона просить зняти арешти суду не надано.

Водночас, звертаю увагу позивача на те, що ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 03 лютого 2023 року частково скасовані заходи забезпечення позову, які були вжиті ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 16 лютого 2009 року.

За даних обставин вимоги ЦПК України щодо пред`явлення позову не дотримано, а тому вирішення питання про відкриття провадження в даній справі буде передчасним.

За змістом частин першої третьої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі вищевикладеного, позовну заяву ОСОБА_1 необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 84, 175, 177, 185, 186 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

У відкритті провадження по цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного Акціонерного товариства «Приватбанк», в особі філії Черкаського головного регіонального управління ПАТ «Приватбанк», третя особа: Черкаський відділ державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна, в частині вимог до ОСОБА_2 відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного Акціонерного товариства «Приватбанк», в особі філії Черкаського головного регіонального управління ПАТ «Приватбанк», третя особа: Черкаський відділ державної виконавчої служби у Черкаському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) про зняття арешту з нерухомого майна, - залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо вона у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 ЦПК України, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернена позивачу.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала з підстав відмови у відкритті провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

В іншій частині ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: В. В. Морозов