УХВАЛА

12 березня 2024 року

м. Київ

справа № 629/3802/20

провадження № 61-2848ск24

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Коломієць Г. В. (суддя-доповідач), Гулька Б. І., Луспеника Д. Д.,

розглянув касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю компанії «БОТіК» на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 29 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю компанії «БОТіК», треті особи: державний реєстратор Центру надання адміністративних послуг та державної реєстрації при Лозівській районній державній адміністрації Харківської області, державний реєстратор відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області Чінгузов Володимир Сергійович, про зобов`язання повернення земельної ділянки, скасування рішення державного реєстратора, стягнення коштів за безпідставне користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до товариства

з обмеженою відповідальністю компанії «БОТіК» (далі - ТОВ компанія «БОТіК»), треті особи: державний реєстратор Центру надання адміністративних послуг та державної реєстрації при Лозівській районній державній адміністрації Харківської області, державний реєстратор відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області Чінгузов В. С., про зобов`язання повернення земельної ділянки, скасування рішення державного реєстратора, стягнення коштів за безпідставне користування земельною ділянкою.

Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська

від 13 червня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ТОВ компанії «БОТіК», треті особи: державний реєстратор Центру надання адміністративних послуг та державної реєстрації при Лозівській районній державній адміністрації Харківської області, державний реєстратор відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області Чінгузов В. С., про зобов`язання повернення земельної ділянки, скасування рішення державного реєстратора, стягнення коштів за безпідставне користування земельною ділянкою,- задоволено частково.

Зобов`язано ТОВ компанію «БОТіК» повернути ОСОБА_1 земельну ділянку кадастровий номер :02:000:0348, площею 5,9638 га, яка знаходиться на території Шатівської сільської ради Лозівського району Харківської області, цільове призначення: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Скасовано державну реєстрацію права оренди ТОВ компанії «БОТіК» на земельну ділянку кадастровий номер :02:000:0348, площею 5,9638 га, яка знаходиться на території Шатівської сільської ради Лозівського району Харківської області, що виникло на підставі договору оренди землі № 179 від 19 квітня 2013 року та додаткової угоди до договору оренди землі б/н від 22 листопада 2018 року.

Стягнуто з ТОВ компанії «БОТіК» на користь ОСОБА_1 понесені позивачем судові витрати на сплату судового збору в сумі 1 681,60 грн та 4 670,00 грн на правничу допомогу, а всього 6 351,00 грн.

В іншій частині позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, ТОВ компанія «БОТіК»

28 листопада 2023 року через підсистему «Електронний суд» звернулося до Дніпровського апеляційного суду з апеляційною скаргою та заявило клопотання про поновлення строку подачі апеляційної скарги, посилаючись на те, що копію оскаржуваного рішення засобами поштового зв`язку не отримувало, а про наявність рішення ТОВ компанія «БОТіК» дізналося 27 листопада 2023 року, отримавши

від Лозівського ВДВС у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції копію постанови про відкриття виконавчого провадження № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 від 03 листопада 2023 року, а також з Єдиного державного реєстру судових рішень. Також скаржник посилався на те, що ТОВ компанія «БОТіК» є сільськогосподарським підприємством та

з середини червня 2023 року проводились роботи зі збору врожаю та з підготовки до посіву майбутнього врожаю, у зв`язку з чим для недопущення продовольчої катастрофи, а також наявністю ризиків, пов`язаних з безпосередньою близькістю полів до лінії бойових дій, керівник підприємства особисто приймав участь і був присутній під час проведення сільськогосподарських робіт, а тому не мав можливості перевірити електронну пошту, яка зареєстрована в Електронному кабінеті ЄCITC, та дізнатись про існування оскаржуваного рішення. Лише

з погіршенням погодних умов, в результаті чого роботи в полі не проводилися,

у керівника виникла можливість, працюючи в офісі, перевірити електронну пошту.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 29 листопада 2023 року витребувано з Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська цивільну справу № 629/3802/20.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 09 січня 2024 року вказані

у клопотанні причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення із зазначенням підстав для поновлення строку т сплати судового збору.

Залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної інстанції виходив з того, що посилання заявника на те, що ТОВ компанія «БОТіК» є сільськогосподарським підприємством та з середини червня 2023 року проводились роботи зі збору врожаю та з підготовки до посіву майбутнього врожаю, у зв`язку з чим для недопущення продовольчої катастрофи, а також наявністю ризиків, пов`язаних

з безпосередньою близькістю полів до лінії бойових дій, керівник підприємства особисто приймав участь і був присутній під час проведення сільськогосподарських робіт, а тому не мав можливості перевірити електронну пошту, яка зареєстрована

в Електронному кабінеті ЄCITC, та дізнатись про існування оскаржуваного рішення, і лише з погіршенням погодних умов, в результаті чого роботи в полі не проводилися, у керівника виникла можливість, працюючи в офісі, перевірити електронну пошту, - не є обставинами непереборної сили та які б перешкоджали звернутися з апеляційною скаргою у передбачений законом строк.

Також, суд апеляційної інстанції вказав про необхідність сплати судового збору за подачу апеляційної скарги у розмірі 2 017,92 грн.

На виконання ухвали суду апеляційної інстанції ТОВ компанія «БОТіК» 22 січня

2024 року через підсистему «Електронний суд» подало письмову заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Підставами для поновлення строку на апеляційне оскарження заявник вказав ті самі підстави, що й при подачі апеляційної скарги.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 29 січня 2024 року відмовлено

у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ТОВ компанії «БОТіК» на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду

м. Дніпропетровська від 13 червня 2023 року.

Суд апеляційної інстанції, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, виходив із того, що заявником не доведено належними доказами неможливість подачі апеляційної скарги у визначений законом процесуальний строк.

27 лютого 2024 року представник ТОВ компанії «БОТіК» - адвокат Оріщенко Н. С. через підсистему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 29 січня 2024 року (надійшла до суду 28 лютого 2024 року), в якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанцій норм процесуального права, просила скасувати оскаржуване судове рішення та направити справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Касаційна скарга обґрунтована тим, що суд апеляційної інстанції не перевірив: участь ТОВ компанії «БОТіК» у розгляді справи в суді першої інстанції; дотримання судом першої інстанції порядку надсилання сторонам судових повісток; не встановив дату складання повного тексту рішення судом першої інстанції.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши доводи касаційної скарги ТОВ компанії «БОТіК», колегія суддів дійшла висновку, що у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з таких підстав.

Із оскаржуваного судового рішення, доданих до скарги матеріалів убачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо незаконності оскаржуваної ухвали.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи,

а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень

у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу

в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається Цивільним процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

У статті 2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства

є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Застосування передбачених цією нормою правил залежить від виду процесуального строку. У разі, коли процесуальна дія не вчинена у межах строку, встановленого законом, суд може поновити його, якщо строк пропущено з причин, визнаних судом поважними.

Статтею 354 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів

з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску

з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до положень частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Пунктом 2 частини шостої статті 272 ЦПК України визначено, що днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Натомість, офіційна електронна адреса відповідно до підпункту 5.8 розділу I Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21, це: сервіс Електронного кабінету ЄCITC; адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄCITC; адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом.

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Європейський Суд з прав людини зауважив, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини

і основоположних свобод кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, у тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Разом із цим не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «DeGeouffre dela Pradellev. France»

від 16 грудня 1992 року).

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, у параграфі 41 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Аналогічні висновки викладені Європейським судом з прав людини й у рішеннях

у справах «Науменко проти України» від 9 листопада 2004 року, «Полтораченко проти України» від 18 січня 2005 року та «Тімотієвич проти України» від 8 листопада 2005 року.

Апеляційним судом встановлено, що копія повного тексту оскаржуваного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 13 червня 2023 року була отримана ТОВ компанією «БОТіК» 04 липня 2023 року на електронну пошту, вказану ним у поданих до суду процесуальних заявах і клопотаннях, та яка зареєстрована в Електронному кабінеті ЄCITC, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Відповідно до Єдиного державного реєстру судових рішень, рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 13 червня 2023 року було надіслано судом до реєстру 04 липня 2023 року, зареєстровано - 04 липня

2023 року, а оприлюднено - 05 липня 2023 року.

Апеляційна скарга подана заявником лише 28 листопада 2023 року, тобто більш ніж через чотири місяці після оголошення оскаржуваного рішення суду першої інстанції.

При цьому ТОВ компанія «БОТіК» використало своє процесуальне право брати участь у розгляді справи.

З тексту рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська встановлено, що представник відповідача ТОВ компанії «БОТіК» до судового засідання не з`явився, про дату та час розгляду справи повідомлений належним чином. У матеріалах справи міститься письмовий відзив на позов.

Суд апеляційної інстанції вірно зазначив, що звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою - це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, то реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями процесуального закону. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Заявник не навів доказів неможливості раніше (до 28 листопада 2023 року) звернутися до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку та дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

Таким чином, суд апеляційної інстанції, встановивши, що апеляційна скарга ТОВ компанії «БОТіК» на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду

м. Дніпропетровська від 13 червня 2023 року подана з пропуском строку апеляційного оскарження, обґрунтовано, відповідно до вимог статті 357 ЦПК України, відмовив у відкритті апеляційного провадження, оскільки підстави для поновлення строку за подання апеляційної скарги були визнані неповажними,

а у другому клопотанні не наведено інших поважних причин пропуску процесуального строку та не надано жодних доказів.

Процесуальний строк апеляційного оскарження, встановлений ЦПК України, забезпечує оперативність цивільного судочинства, є дисциплінуючим фактором регламентації процесуальних дій учасників справи, спрямований на незловживання процесуальними правами.

Доводи касаційної скарги, які зводяться до того, що заявником було наведено поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, на правильність висновку суду не впливають, оскільки спростовуються встановленими апеляційним судом обставинами.

Згідно з частиною першою статті статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Доступ до суду, як елемент права на справедливий судовий розгляд не

є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Такий правовий висновок міститься у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі

№ 361/161/13-ц (провадження № 61-37352сво18) та постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 листопада 2019 року по справі № 171/1584/18 (провадження № 14-432цс19).

Інші доводи касаційної скарги ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм процесуального права й висновків суду апеляційної інстанції не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частинами четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою товариства

з обмеженою відповідальністю компанії «БОТіК» на ухвалу Дніпровського апеляційного суду від 29 січня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю компанії «БОТіК», треті особи: державний реєстратор Центру надання адміністративних послуг та державної реєстрації при Лозівській районній державній адміністрації Харківської області, державний реєстратор відділу державної реєстрації Виконавчого комітету Первомайської міської ради Харківської області Чінгузов Володимир Сергійович, про зобов`язання повернення земельної ділянки, скасування рішення державного реєстратора, стягнення коштів за безпідставне користування земельною ділянкою, відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подавала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Г. В. Коломієць

Б. І. Гулько

Д. Д. Луспеник