справа № 619/4562/23
провадження № 2-п/619/7/24
Ухвала

26 лютого 2024 року,

м. Дергачі,

Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Алфьорової В.В.,

розглянула у відкритому судовому засіданні заяву відповідача про перегляд заочного рішення по справі № 619/4562/23,

імена (найменування) учасників справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

вимоги позивача: про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

представник позивача: ОСОБА_4 ,

представник відповідача: Міліруд Є.О.

Питання, що вирішується ухвалою.

Заочним рішенням Дергачівського районного суду Харківської області від 11 січня 2024 року визначено ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Мілірудом Є.О. подано до суду заяву, у якій просить скасувати заочне рішення Дергачівського районного суду Харківської області по справі № 619/4562/23 від 11.01.2024 та призначити справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. У обґрунтування заяви зазначено, що 25.10.2023 ним до суду була подана заява про вступ у справу як представника відповідача та активацію справи в системі Електронний суд. За період з 25.10.2023 по 11.01.2024 йому допуск до цієї справи в ЄСІТС підсистеми Електронний суд не надано та не активовано. Крім того, 25.10.2023 ним було подано в системі Електронний суд клопотання про відкладення розгляду справи з метою належної підготовки до розгляду справи. У період з 26.10.2023 до 11.01.2024 жодного виклику відповідачів, жодного смс повідомлення, телефонного дзвінка про дату призначеного судового засідання ні на адресу відповідачів, ні на його адресу не надходили. 22.01.2024 він випадково дізнався з сайту Судова влада України, що 11.01.2024 було прийнято заочне рішення. Позивачка в усній бесіді повідомила, що на спадщину не претендує, на поховання матері не приїздила, з матір`ю тривалий час не проживала, догляд за нею не здійснювала.

У судовому засіданні представник відповідача заяву про перегляд заочного рішення підтримав.

Представник позивачки - адвокат Кошалковська Н.В., в режимі відеоконференції, проти заяви заперечувала та пояснила, що відповідачами було отримано позовну заяву та ухвалу про відкриття провадження у справі 12.10.2023, своїм правом на подання відзиву до 27.10.2023 вони не скористалися. Твердження відповідачів про те, що на сайті Судової влади України була відсутня інформація про дату судового засідання не підтверджується жодними доказами, тим паче усі судові засідання відображалися на сайті. Твердження про те, що представник відповідачів не міг додзвонитися до суду також не підтверджується жодними доказами, тим паче представник позивачки у канцелярії суду в телефонному режимі отримала номер телефону приймальні судді і зв`язавшись із секретарем повідомила, що чекає на відеоконференцію, однак їй будо повідомлено, що відповідачі у судове засідання не з`явилися і справу буде перенесено на іншу дату. У системі Електронний суд також містяться судові повістки про виклик відповідачів, а після 25.10.2023 наявні судові повістки і про виклик адвоката Міліруда Є.О., який повинен був цікавитися ходом справи. Докази, на які посилається відповідач датовані жовтнем місяцем 2023 року і жодними чином не спростовують позицію позивача і не є підставою для відмови у позові.

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, законодавець передбачив сукупність обставин, які можуть потягти скасування заочного рішення - неявка в судове засідання з поважних причин з неповідомленням про причини неявки з поважних причин, і наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

За матеріалами справи встановлено, що відповідачі зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 та на цю адресу їм було надіслано судову повістку на 26.10.2023 разом з позовом та ухвалою про відкриття провадження, які було їм вручено особисто 10.10.2023, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 62, 63).

Представником відповідача ОСОБА_2 адвокатом Міліруд Є.О. 26.10.2023 було надіслано в системі «Електронний суд» заяву про вступ у справу як представника та про відкладення розгляду справи з метою підготовки відзиву на позовну заяву та витребування доказів, у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 26.12.2023, водночас відзив до суду надано не було. У зв`язку з неявкою сторін розгляд справи було відкладено на 11.01.2024.

11.01.2024 відповідачі та представник у судове засідання повторно не з`явилися, у зв`язку з чим було винесено заочне рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 8 ЦПК України інформація щодо суду, який розглядає справу, учасників справи та предмета позову, дати надходження позовної заяви (скарги) чи будь-якої іншої заяви або клопотання у справі, у тому числі особи, яка подала таку заяву, вжитих заходів забезпечення позову та (або) доказів, стадії розгляду справи, місця, дати і часу судового засідання, руху справи з одного суду до іншого є відкритою та підлягає невідкладному оприлюдненню на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У пункті 41 рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» наголошується, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом. Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тобто, учасники справи не були позбавлені можливості дізнатися про стан розгляду справи на офіційному веб-порталі судової влади України або іншим способом, передбаченим законодавством.

Також, у заяві відповідача відсутні посилання на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, що не були враховані судом при ухваленні заочного рішення, а додані до заяви документи про зареєстрованих і фактично проживаючих у спадковому будинку осіб, не впливають на вирішення справи по суті, враховуючи предмет та підстави позову.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для скасування заочного рішення, які передбачені ч. 1 ст. 228 ЦПК України, у зв`язку з чим, заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 287, 288 ЦПК України, суд

постановив:

Заяву про перегляд заочного рішення Дергачівського районного суду Харківської області від 11.01.2024 у справі № 619/4562/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя І. М. Нечипоренко