КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 лютого 2024 року м. Київ

Унікальний номер справи № 369/5059/23

Головуючий у першій інстанції - Дубас Т.В.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/4274/2024

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.,

перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів, -

в с т а н о в и в :

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 08 серпня 2023 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зміну способу стягнення аліментів - залишено без задоволення (а.с. 73,74-81).

Не погодившись з рішенням районного суду, 13 жовтня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою (а.с. 85-97).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 жовтня 2023 року витребувано матеріали цивільної справи з суду першої інстанції (а.с. 101).

09 листопада 2023 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 10 листопада 2023 року передана судді-доповідачу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 листопада 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали, а саме для подання до суду тексту апеляційної скарги в новій редакції із уточненням прохальної частини (дати ухвалення оскаржуваного рішення суду), разом із копіями скарги та доданими письмовими матеріалами відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, як це передбачено п. 2 ч. 4 ст. 356 ЦПК України (а.с. 105).

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 14 листопада 2023 року копію ухвали для виконання було направлено ОСОБА_1 на вказану в апеляційній скарзі поштову адресу: АДРЕСА_1 (а.с. 106).

28 грудня 2023 року до Київського апеляційного суду повернулася поштова кореспонденція від ОСОБА_1 без вручення з відміткою працівників пошти, що адресат відсутній за вказаною адресою (а.с. 107-108).

Згідно з супровідним листом Київського апеляційного суду від 02 січня 2024 року копію ухвали для виконання було повторно направлено ОСОБА_1 на поштову адресу: АДРЕСА_1 (а.с. 109).

16 лютого 2024 року до Київського апеляційного суду повернулася поштова кореспонденція від ОСОБА_1 без вручення за закінченням терміну зберігання (а.с. 112-113).

Крім того, як вбачається зі змісту телефонограм, 02 січня 2024 року о 15 год. 46 хв. та 03 січня 2024 року о 12 год. 23 хв. по телефону НОМЕР_1 було здійснено дзвінки з метою повідомлення ОСОБА_1 про те, що апеляційну скаргу було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом п`яти днів, проте, абонент не прийняв дзвінки (а.с. 110-111).

Отже, Київським апеляційним судом було вжито всіх можливих заходів щодо сповіщення апелянта про ухвалу Київського апеляційного суду від 13 листопада 2023 року.

Проте, станом на 22 лютого 2024 року недоліки апеляційної скарги, вказані в ухвалі Київського апеляційного суду від 13 листопада 2023 року, апелянтом не було усунуто.

Виходячи зі змісту ч. 2 ст. 357 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 185 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, у тому числі цікавиться рухом справи.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що на зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись із подіями процесу (див. серед іншого «Гуржій проти України», заява № 326/3, 01 квітня 2008 року, «Олександр Шевченко проти України», № 8771/02, § 27, 26 квітня 2007 року). Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини зазначав, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі «Шульга проти України», № 16652/04). При цьому запобігати неналежній і такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі - завдання саме державних органів (див. рішення ЄСПЛ від 20.01.2011 у справі «Мусієнко проти України», № 26976/06).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції з прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні питання щодо прав та обов`язків має право на справедливий і відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, визначеним законом.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

Зважаючи на практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції щодо обов`язку сторони цікавитися рухом справи, застосування положень ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги не є порушенням права особи на доступ до правосуддя.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 185, ч. 2 ст. 357, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області - визнати неподаною та повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали надіслати учасникам справи, а скаржнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

В.М. Ратнікова