УХВАЛА

20 лютого 2024 року

м. Київ

справа № 760/13291/20

провадження № 61-276ск24

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Литвиненко І. В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Верховного Суду Білоконь О. В. від участі у розгляді касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 05 липня 2023 року про виправлення описки та постанову Київського апеляційного суду від 15 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконних дій посадової особи органу державної влади,

ВСТАНОВИВ:

31 грудня 2023 року ОСОБА_1 подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 05 липня 2023 року про виправлення описки та постанову Київського апеляційного суду від 15 листопада 2023 року, у якій просив їх скасувати та направити справу до суду першої інстанції на новий розгляд.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу справи між суддями від 04 січня 2024 року справу призначено судді-доповідачу Білоконь О. В.

Ухвалою від 24 січня 2024 року Верховний Суд касаційну скаргу залишив без руху з наданням строку для усунення недоліків, а саме для надання нової редакції касаційної скарги, в якій заявник мав уточнити прохальну частину відповідно до вимог процесуального закону та зазначити, які судові рішення має намір оскаржувати.

15 лютого 2024 року ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді Білоконь О. В. від участі у розгляді цієї справи та про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 посилається на те, що на його переконання існують обставини, які свідчать про упередженість судді, заінтересованість у розгляді справи. Крім того, заявник вважає, що порушений порядок автоматизованого розподілу цієї справи, оскільки на сайті Верховного Суду був відсутній протокол автоматизованого розподілу справи між суддями, яким визначено склад суду, а отже такий паперовий протокол, копію якого йому вручили, є незаконним. Також заявник вважає, що суддя-доповідач порушила норми ЦПК України, залишивши його касаційну скаргу без руху, оскільки такі дії перешкоджають йому у доступі до правосуддя.

Верховний Суд ухвалою від 16 лютого 2024 року визнав необґрунтованою заяву ОСОБА_1 про відвід судді Білоконь О. В.

Матеріали касаційного провадження передані судді Литвиненко І. В. відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 19 лютого 2024 року для розгляду питання про відвід судді-доповідача Білоконь О. В.

Згідно з частиною третьою статті 40 ЦПК України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 19 лютого 2024 року суддю Литвиненко І. В. визначено для розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід від участі у розгляді справи судді Верховного Суду Білоконь О. В.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або необ`єктивності судді.

Наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію необхідно зазначити, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

ЦПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, проте визначає, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Статтею 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» встановлено, що суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Учасники справи не можуть використовувати інститут відводу судді з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення.

В контексті приписів статті 81 ЦПК України сумніви у неупередженості судді повинні ґрунтуватися на фактичних обставинах, а не на припущеннях.

До заяви не додано жодних доказів на підтвердження факту неупередженості судді-доповідача Білоконь О. В., а отже, відповідно до приписів процесуального закону, такий факт не може бути визнаний доведеним.

Оцінивши доводи заяви ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви, оскільки доводи заявника не свідчать про існування обставин, які б могли викликати обґрунтований сумнів у неупередженості та об`єктивності судді Білоконь О. В. при перегляді у касаційному порядку судових рішень у справі № 760/13291/20.

Щодо доводів про порушення автоматизованого розподілу справи суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Як визначено у частинах першій, другій, третій та шостій статті 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Якщо справа в Верховному Суді має розглядатися колегіально у складі відповідної палати, - головуючим на засіданнях палати є суддя-доповідач, визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою при первісному розподілі справ.

Так, відповідно до підпункту 2.3.2 пункту 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 02 квітня 2015 року № 25 (далі - Положення) визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Згідно з підпунктом 2.3.11 пункту 2.3 Положення якщо розгляд справи здійснюється колегіально, склад колегії суддів визначається автоматизованою системою. Збори суддів можуть визначити склади постійно-діючих колегій суддів.

Відповідно до пункту 2.2 Тимчасових засад під час автоматизованого розподілу судових справ враховується, що вони розглядаються колегією суддів, до складу якої входить визначений Автоматизованою системою документообігу суду (далі - АСДС) суддя-доповідач, а саме: касаційним судом як судом першої інстанції - у складі трьох суддів, а у випадках, встановлених процесуальним законом, - у складі п`яти суддів; касаційним судом як судом апеляційної інстанції - у складі трьох суддів; касаційним судом як судом касаційної інстанції - у складі трьох суддів або більшої непарної кількості суддів, палатою, об`єднаною палатою; Великою Палатою як судом апеляційної, касаційної інстанції - складом Великої Палати.

Як визначено у пункті 2.3 Тимчасових засад для розгляду судової справи колегією суддів АСДС визначає суддю-доповідача в порядку, передбаченому пунктом 1.7 цих Засад. Після визначення судді-доповідача АСДС визначає інших суддів з числа постійної колегії суддів, до якої входить суддя-доповідач, з урахуванням наявності процесуальних повноважень на момент автоматизованого розподілу. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів із числа суддів постійної колегії суддів, а також із числа резервних суддів для постійної колегії суддів, які мають процесуальні повноваження на момент автоматизованого розподілу, АСДС визначає суддів, яких не вистачає, із числа всіх суддів відповідного касаційного суду з урахуванням їх спеціалізації (за наявності) та складу судових палат.

Згідно з підпунктом 2.3.23 пункту 2.3 Положення якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу.

Відповідно до частини чотирнадцятої статті 33 ЦПК України результати автоматизованого розподілу справи оформлюються протоколом.

В матеріалах касаційного провадження наявний паперовий примірник протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 04 січня 2024 року, за змістом якого справу № 760/13291/20 призначено судді Білоконь О. В., судді, які входять до складу колегії: Сакара Н. Ю. та Осіян О. М.

Відповідно до пункту 2.3.31 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 02 квітня 2015 року, результатом автоматизованого розподілу судових справ є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду, що автоматично створюється автоматизованою системою.

Одночасно з протоколом автоматизованою системою автоматично формується звіт про автоматизований розподіл судової справи між суддями відповідного суду. Звіт містить такі відомості: дата та час початку автоматизованого розподілу; єдиний унікальний номер судової справи; номер провадження (за наявності); категорія судової справи (за наявності); коефіцієнт складності судової справи (за наявності); інформація про учасників судового процесу (кримінального провадження); інформація про визначення повноважень суддів; інформація про визначення головуючого судді (судді-доповідача) за випадковим числом; інформація про визначення складу колегії суддів (за наявності) за випадковим числом; версія автоматизованої системи; час закінчення автоматизованого розподілу; тривалість автоматизованого розподілу. Доступ для коригування протоколу та звіту щодо автоматизованого розподілу судової справи між суддями автоматично блокується автоматизованою системою.

Протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями роздруковується, підписується та додається до матеріалів судової справи.

Звіт про автоматизований розподіл судової справи між суддями може бути роздрукований для службового використання в суді.

Відповідно до відомостей АСДС матеріали касаційної скарги (провадження № 61-276ск24) зареєстровано у день надходження до Верховного Суду - 04 січня 2024 року (ВХ № 60/0/220-24), а авторозподіл касаційної скарги здійснено АСДС 04 січня 2024 року, тобто відповідно до визначеного Положенням порядку.

Таким чином автоматизований розподіл справи відбувся з дотриманням вказаного порядку.

Також ОСОБА_1 не погоджується з ухвалою Верховного Суду від 24 січня 2024 року, якою його касаційну скаргу було залишено без руху, оскільки вбачає у цьому перешкоди у доступі до правосуддя.

Відповідно до частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Доводи заяви зводяться до незгоди з ухвалою Верховного Суду від 24 січня 2024 року, тому не є підставою для задоволення заяви про відвід в силу імперативної вказівки процесуального закону.

Враховуючи наведене, обставини, на які посилається ОСОБА_1 як на підставу для відводу судді, не дають підстав для обґрунтованого сумніву у неупередженості та об`єктивності судді при розгляді цієї справи, тому заява ОСОБА_1 про відвід від участі у розгляді справи судді Верховного Суду Білоконь О. В. є необґрунтованою і задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 36, 40 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Верховного Суду Білоконь О. В. від участі у розгляді касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 05 липня 2023 року про виправлення описки та постанову Київського апеляційного суду від 15 листопада 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконних дій посадової особи органу державної влади.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Литвиненко