Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Провадження № 2/357/716/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" лютого 2024 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді - Бондаренко О. В., при секретарі - Кононюку П.О., розглянувши у підготовчому засіданні клопотання позивача, про призначення експертизи, у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ житлового будинку в натурі,

В С Т А Н О В И В:

24.11.2023 представник позивача, адвокат Запаскін Максим Романович, звернувся до суду з даним позовом, в якому просить здійснити поділ житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 в натурі наступним шляхом: виділити відповідачу першу групу відокремлених приміщень житлового будинку, а саме: на першому поверсі - (І) тамбур площею 4,1 кв. м., (1) коридор площею 5,1 кв.м., (2) кухня площею 16,2 кв.м., (3) туалет площею 2,2 кв.м., (4) ванна площею 4,3 кв.м., (5) житлова кімната площею 20,1 кв.м., (6) коридор 8,2 кв.м.; на мансардовому поверсі (7) коридор площею 6,4 кв.м., (8) гардеробна площею 12 кв.м., (9) житлова кімната площею 11,4 кв. м., (10) житлова кімната площею 7,3 кв.м, а також горище житлового будинку; виділити у власність відповідачу надвірні споруди: гараж (літера «В») площею 18 кв.м, альтанку (літера «Д») площею 7,4 кв.м, навіс (літера «Е») площею 42,0 кв. м.; виділити позивачу другу групу відокремлених приміщень житлового будинку, а саме: на першому поверсі - (1) кухня площею 4,9 кв.м., (2) коридор площею 9,0 кв. м., (3) житлова кімната площею 22,0 кв. м., на мансардовому поверсі - (4) коридор 6,6 кв.м., (5) житлову кімнату площею 11,2 кв. м., (6) житлову кімнату площею 7,2 кв. м.; виділити у власність позивачу сарай (літера «Г») з вбиральнею (літера «г») загальною площею 13,5 кв.м.; поділити погріб, який має два входи та доступний для обох сторін, по межі поділу будинку та виділити у власність кожної із сторін ту частину, що знаходиться під їх відокремленою часткою будинку, а також застосувати наслідки поділу майна, що є у спільній частковій власності відповідно до ч. 2 ст. 367 ЦК України; разі відхилення поділених часток в натурі від ідеальних часток співвласності на домоволодіння, стягнути зі сторони, якій передається частина нерухомого майна, яка перевищує його частку, на користь іншої сторони відповідну грошову компенсацію визначену на підставі відповідної судової експертизи; у разі, якщо на думку суду, визначена ціна позову вочевидь не відповідає дійсної вартості спірного майна, в порядку ч. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», ч. 2 ст. 176 ЦПК України попередньо визначити розмір судового з наступним стягнення недоплаченої суми з відповідної сторони при ухваленні рішення по суті спору; вирішити питання про розподіл судових витрат шляхом ухвалення додатковою рішення після розгляду справи по суті та зазначає, що документальне підтвердження судових витрат позивача буде надано суду не пізніше п`яти днів після розгляду справи по суті.

Також, представник позивача, адвокат Запаскін Максим Романович, разом з позовною заявою подав клопотання, про призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої доручити експерту з технічного обстеження будівель та споруд, технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна ОСОБА_3 , мотивуючи тим, що предметом спору є визначення часток у натурі та поділ між сторонами житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . Наразі 1/3 частка цього майна належить позивачу, 2/3 частки - відповідачу. Житловий будинок складається з двох відокремлених груп приміщень. Тому, позивачка пропонує здійснити поділ будинку саме за цими групами приміщень. Проведення судової будівельно-технічної експертизи необхідне з метою визначення технічної можливості запропонованого позивачем поділу, визначення необхідності та розміру компенсацій має значення для об`єктивного та правильного вирішення спору. Вказана експертиза потребує спеціальних знань в дослідженні об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій, відповідних документів та визначенні оціночної вартості будівельних об`єктів та споруд. Позивачка не може самостійно забезпечити проведення експертизи спільного майна через відсутність згоди відповідача, як співвласника. На розгляд та вирішення експерта поставити наступні питання: 1) Чи існує технічна можливість здійснити поділ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , на дві частини відповідно до двох відокремлених груп приміщень, зазначених у технічному паспорті, якщо така можливість існує, якою має бути межа розподілу між частинами будинку? 2) Яка оціночна вартість житлового будинку та кожної з частин, що утворяться в результаті поділу на дату проведення експертизи. А також, яка ринкова вартість надвірних будівель та споруд, що входять до складу домоволодіння на дату оцінки? 3) Чи виникне необхідність у грошовій компенсації між сторонами, якщо здійснити такий розподіл майна: відповідачу - перша група приміщень будинку, гараж «В», альтанка «Д», навіс «Е»; позивачу - друга група приміщень будинку, сарай Т»? Якщо так, в якому розмірі?

01.12.2023, після отримання відповіді на запит з Єдиного Державного демографічного реєстру, судом прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Позивачка - ОСОБА_1 в підготовчому засіданні повідомила, що її представник не має можливості з`явитися у засідання у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі та вона не заперечує проти проведення засідання за його відсутності, клопотання про призначення у справі експертизи підтримала та зазначила, що вона не наполягає у призначенні експертизи експерту Сундєєвій В.А. і в цій частині покладається на розсуд суду.

Відповідачка - ОСОБА_2 у підготовче засідання не з`явилася, про дату, час та місце засідання повідомлена належним чином, відзив на позов та заяви з процесуальних питань до суду не подала.

Представник відповідачки, адвокат Шевчук Юрій Іванович, у підготовчому засіданні зазначив, що ОСОБА_3 не є судовим експертом, а являється лише фахівцем у галузі будівництва, тому проведення експертизи слід доручити Київському науково - дослідному інституту судових експертиз та поставити експертам додатково наступні питання: які варіанти поділу будинку відповідно до ідеальних часток та у разі відхилення варіанти поділу із визначенням компенсації; чи являється прибудова до веранди біля будинку самочинною будівлею; чи являється переплачування кімнат на другому поверсі самочинним; чи можливо після розподілу будинку забезпечити відокремлені квартири водопостачанням з існуючої свердловини, яка знаходиться під будинком.

Суд, заслухавши думку учасників справи, оглянувши матеріали справи, при вирішенні клопотання виходить з наступного.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ч. 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання щодо призначення у справі експертизи.

Відповідно до ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»)

Слід зазначити, що будівельно-технічна експертиза призначається з метою визначення можливості виділу частки нерухомого майна в натурі та при визначенні порядку користування майном та з метою визначення технічного стану будівлі (п.п. 5.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень).

Оскільки сторонами не надано відповідні висновки експертів, а для вирішення спору та з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, суд дійшов висновку, про призначення у справі судової будівельно - технічної експертизи, проведення якої слід доручити експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз, як органу, уповноваженому проводити такі експертизи та на вирішення експертизи слід поставити питання, відповіді на які нададуть можливість повно, всебічно і об`єктивно встановити усі обставини справи.

Крім того, призначення у справі судової будівельно-технічної експертизи і подальша оцінка судом висновку судового експерта, як доказу, матиме значення для розгляду й вирішення справи по суті, оскільки відомості, встановити які покликана вказана судова експертиза, стосуються предмета спору.

Слід зазначити, що згідно із ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування, якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Керуючись ст. 103, 104, 107, 252, 253, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання, про призначення експертизи, задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про поділ житлового будинку в натурі, судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська,6), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставити питання:

1) чи існує технічна можливість здійснити поділ житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , на дві частини відповідно до двох відокремлених груп приміщень, зазначених у технічному паспорті, та якщо така можливість існує, якою має бути межа розподілу між частинами будинку?

3) яка оціночна вартість житлового будинку та кожної з частин, що утворяться в результаті поділу на дату проведення експертизи, а також, яка ринкова вартість надвірних будівель та споруд, що входять до складу домоволодіння на дату оцінки?

4) чи виникне необхідність у грошовій компенсації між сторонами, якщо здійснити такий розподіл майна: відповідачу - перша група приміщень будинку, гараж «В», альтанка «Д», навіс «Е»; позивачу - друга група приміщень будинку, сарай Т»? Якщо так, то в якому розмірі?

5) які варіанти розподілу житлового будинку, надвірних будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 можливо визначити відповідно до часток співвласників (позивачу 1/3 частина та відповідачу 2/3 частини) та вимог нормативно - правових актів? Якщо виділ технічно можливий або можливий з незначним відступом від часток, то визначити варіанти поділу, вартість часток і розрахунок компенсації, перерозподілу часток.

6) чи наявні біля будинку самочинні прибудови та чи являється переплачування кімнат на другому поверсі будинку самочинним;

7) чи можливо після розподілу будинку забезпечити відокремлені квартири водопостачанням з існуючої свердловини, яка знаходиться під будинком.

Витрати за проведення експертизи покласти на позивача - ОСОБА_1 (дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_2 ).

Зобов`язати ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , для проведення експертизи, надати експертам необхідну документацію та забезпечити доступ до домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена та проголошена 28.02.2024.

Суддя О. В. Бондаренко