Справа № 642/5145/23
Провадження № 2/642/349/24
РІШЕННЯ

І м е н е м У к р а ї н и

21 березня 2024 року Ленінський районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді - Бородіної О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Брус М.М.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ленінського районного суду м. Харкова, в режимі відеоконференції, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поліщук Олена Валентинівна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Поліщук Олена Валентинівна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, в якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті сина сина ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 його син, ОСОБА_3 , пішов добровольцем на фронт, захищати Країну від російської агресії. В перших числах липня 2022 року з військової частини, де служив його син, повідомили, що ОСОБА_3 обліковується серед зниклих без вісті з 24 червня 2022 і ніякої інформації, чи попав в полон, чи поранений або загинув, про нього немає. Через інтенсивне ведення бойових дій в районі населеного пункту Дементіївка Дергачівського району Харківської області евакуаційні заходи були неможливі, внаслідок чого у період з 26.06.2022 по 17.09.2022 року тіло загиблого сина знаходилось в зазначеному районі. В подальшому, під час роботи пошукової групи в цьому районі були знайдені останки (лікарське свідоцтво про смерть №10-12/3204с від 15.11.2022) схожі на тіло сина, ОСОБА_3 . Ідентифікувати на той час не було можливості. Далі з цього приводу проводились службові розслідування, велося досудове слідство в рамках якого були проведені експертизи в тому числі ДНК, які підтвердили, що тіло, яке знайшли пошукові групи дійсно сина позивача.

Згідно свідоцтва про поховання № 3226 мого сина було поховано 7 лютого 2023 року в м. Харкові.

Так, згідно постанови медичної військово-лікарняної комісії № 140 від 12.07.2023 складеної на підставі протоколу засідання М(ВЛ)К МО України № 140 від 12.07.2023 встановлено «вибухова травма, що призвела до смерті (26.06.2022)»

05.07.2023 було складено акт №575/23 про нещасний випадок (у тому числі поранення) за формою Н-1 на підставі наказу № 407 від 13.06.2023 начальника Східного територіального управління «Про призначення комісії зі спеціального розслідування групового нещасного випадку».

Таким чином, ІНФОРМАЦІЯ_1 його син, ОСОБА_3 помер у віці 34 роки, що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 07.03.2023.

ОСОБА_3 заповіту не складав. Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому на праві приватної власності майно.

04.09.2023 позивачем було подано заяву про прийняття спадщини.

Приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поліщук О.В. було відмовлено у оформленні спадщини після смерті його сина ОСОБА_3 , оскільки ним було пропущено строк для прийняття спадщини. Спадкова справа після смерті ОСОБА_3 була заведена на підставі заяви ОСОБА_2 .

Позивач вказує, що пропустив строк на прийняття спадщини з поважної причини, через істотні труднощі, викликані військовою агресією російської федерації проти України, та проведення численних розслідувань обставин смерті сина. Крім того, просив врахувати зміни, які були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Однак, в подальшому положення п. 3 постановою Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 р. «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» якими перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану було виключено згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 09.05.2023 р. N 469.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 13.09.2023 за позовом відкрито провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

31.10.2023 року відповідачем подано відзив на позов, в якому заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що позивачем не доведено поважності пропуску строку та неможливості своєчасно звернутись до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини. Крім того, позивач, який тимчасово перебуває у Німеччині, перебував у м. Харкові в період з 21.03.2023 по 20.04.2023 року, та мав можливість звернутися до нотаріуса у вказаний період.

27.11.2023 року позивачем подано відповідь на відзив, у якому позивач вважав необгрунтованими доводи відповідача щодо відсутності поважних причин пропуску строку, при цьому не враховано постанову Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». На момент відкриття спадщини 26.06.2022 діяли положення законодавства якими перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану.

Лише 12.07.2023 у відповідності до норм діючого законодавства було встановлено причину загибелі (смерті) військовослужбовця. Так, згідно постанови медичної військово- лікарняної комісії № 140 від 12.07.2023 складеної на підставі протоколу засідання М(ВЛ)К МО України № 140 від 12.07.2023 встановлено «вибухова травма, що призвела до смерті (26.06.2022)». Заява про прийняття спадщини позивачем була подана в межах 2 місяців з моменту встановлення причини смерті. Позивач також вказує, що на момент оформлення лікарського свідоцтва про смерть його сина ідентифіковано не було, а поховання було здійснено без оформлення свідоцтва про смерть.

Свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 було видано лише 07.03.2023 Холодногірським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції. Отже, позивач просив визнати причини пропуску строку прийняття спадщини спадкоємцем поважними, оскільки позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з сукупності поважних причин, зокрема через збройну агресію і військові дії російської федерації на території України,

різке погіршення стану здоров`я, перебування за межами України, режим роботи консульських установ у Німеччині, дію постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 та змін до неї від 24.06.2022 р. № 719, брак юридичної визначеності та проведення численних розслідувань обставин смерті. Вказані обставини вважає об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення необхідних дій.

Наведене в свою чергу свідчить про наявність підстав встановлення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

18.12.2023 відповідачем подано заперечення, у яких вона вказує, що доводи позивача про погіршення його здоров`я не підтверджені належними доказами. Заперечувала проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що позивачем не доведено поважності пропуску строку та неможливості своєчасно звернутись до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, а ті доводи на які він посилається є необгрунтованими.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 08.02.2024 року закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

У ході судового розгляду позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з`явилася, про слухання справи повідомлена належним чином, просила проводити судове засідання за її відсутності, та просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

Третя особа у судові засіданні не прибула, про розгляд справи повідомлена належним чином, будь-яких заяв на адресу суду не подавала.

Суд, вилухавши доводи позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Позивач - ОСОБА_1 є батьком померлого

ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , виданим 08.07.1988 Ленінським відділом РАГС м. Харкова, батьками якого є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 07.03.2023, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

05.07.2023 було складено акт №575/23 про нещасний випадок (у тому числі поранення) за формою Н-1 на підставі наказу № 407 від 13.06.2023 начальника Східного територіального управління «Про призначення комісії зі спеціального розслідування групового нещасного випадку».

Згідно постанови медичної військово-лікарняної комісії № 140 від 12.07.2023 складеної на підставі протоколу засідання М(ВЛ)К МО України № 140 від 12.07.2023 встановлено, що солдат за мобілізацією в/ч НОМЕР_4 НГУ ОСОБА_3 встановлено: « вибухова травма 26.06.2022: множинні травми тіла, що призвели до смерті (26.06.2022 року) пов`язані із захистом Батьківщини.

З матеріалів справи, вбачається що після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 заведена спадкова справа № 72242213 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поліщук О.В. Єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину в становлений законом строк та спосіб є ОСОБА_2 , та після строків прийняття спадщини за оформленням спадщини після ОСОБА_3 , звернувся ОСОБА_1 .

Свідоцтв про спадщину не видавалось.

06 вересня 2023 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про спадщину у зв`язку з пропуском строку на подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 березня 2021 року у справі №638/17145/17 (провадження № 61-17764св20), від 26 жовтня 2022 року в справі №522/17925/16 (провадження № 61-1122св22).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року у справі №405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) виклав правовий висновок, згідно якого при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач наголошував, що ним пропущено строк, визначений статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини через істотні труднощі, викликані військовою агресією російської федерації проти України.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строк дії якого неодноразово продовжувався та діє на час розгляду справи.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29 червня 2022 року діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Суд зазначає, що відповідно до положень Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 "Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану" строк для прийняття спадщини спочатку був зупинений на час воєнного стану. Проте, в подальшому пунктом 3 вказаної Постанови (у редакції із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 719 від 24.06.2022) було встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Після змін на підставі Постанови КМ № 469 від 09.05.2023 пункт 3 виключено.

Таким чином, внаслідок зміни законодавства про порядок обчислення строку на прийняття спадщини на рівні вищевказаної постанови КМУ, цей порядок неодноразово змінювався у гіршу сторону для спадкоємців.

Як зазначено вище та на це, як на підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини посилається позивач, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до сьогодні.

Відповідно до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Отже, перешкоди у вигляді введення воєнного стану існували протягом шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття або відмови у прийнятті спадщини, під час дії пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Обгрунтовуючи поважність причин пропущення строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилалась на те, що після введення воєнного стану, він фактично знаходиться за межами України, обставини загибелі його сина були підтверджені лише з минуванням часу. Крім того, вважав, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», розуміючи для себе, що строк для прийняття спадщини продовжений.

На підставі викладеного, судом встановлено обставини, на які посилався позивач щодо введення воєнного стану, які унеможливили своєчасне, протягом шести місяців після смерті спадкодавця, звернення позивача до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини і підтверджують поважність причин пропуску строку такого звернення до нотаріуса для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті рідного сина ОСОБА_3 , з огляду, зокрема, на те, що під час установленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини в країні було введено воєнний стан, а також діяла постанова Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

При цьому, Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідності держав дотримуватися принципу «якості законів» при їх прийнятті або зміні. Зокрема, у своєму рішенні у справі «Сєрков проти України» ЄСПЛ зазначив, що якість законодавства передбачає доступне для зацікавлених осіб, чітке і передбачуване у застосуванні законодавство; відсутність необхідної передбачуваності та чіткості національного законодавства з важливого питання, що призводить до його суперечливого тлумачення, в тому числі судом, має наслідком порушення вимог положень Конвенції щодо «якості закону». Крім того, у справі «Новік проти України» ЄСПЛ зробив висновок, що надзвичайно важливою умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога «якості закону» у розумінні пункту 1 статті 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для убезпечення від будь-якого ризику свавілля.

Суд також враховує, що відповідно до Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини», який набрав чинності 30 січня 2024 року, розділ"Прикінцеві та перехідні положення", доповнено пунктами 20 і 21 такого змісту: "20. У період дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року№ 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року№ 2102-IX, та протягом двох років з дня його припинення або скасування у випадку, якщо смерть фізичної особи зареєстрована пізніше ніж через один місяць з дня смерті такої особи або дня, з якого її оголошено померлою, строки, встановлені статтями 1269,1270,1271,1272,1273,1276,1277,1283,1298цього Кодексу, обчислюються з дня державної реєстрації смерті особи. При цьому часом відкриття спадщини вважається день смерті спадкодавця або день, з якого спадкодавця оголошено померлим, незалежно від часу державної реєстрації смерті.

Положення абзацу першого цього пункту застосовуються також до спадщини, яка відкрилася після введення воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року№ 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року№ 2102-IX, до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо вдосконалення порядку відкриття та оформлення спадщини", а також до спадщини, яка відкрилася до введення воєнного стану, строк для прийняття якої не сплив до його введення, за умови, що свідоцтво про право на спадщину не було видано жодному із спадкоємців.

Відповідно до свідоцтва про смерть сина позивача ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстрація його смерті відбулася 07 березня 2023 року, тобто враховуючи законодавчі зміни, на час звернення позивача до нотаріуса 04.09.2023 року строк на подання заяви про прийняття спадщини не сплив.

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії у часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Суд зауважує, що наслідки пропущення позивачем строку для прийняття спадщини будуть непропорційними, оскільки позивач втратить право на спадкування майна, яке залишилося після смерті спадкодавця. І спочатку смерть близької людини, а потім і втрата спадкового майна будуть для нього занадто надмірним тягарем, і при цьому буде порушено баланс між інтересами держави та фізичної особи.

Зважаючи на зазначене, суд доходить висновку, щодо задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 12, 13, 77 - 81, 141, 268, 264, 265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (і.н. НОМЕР_5 ) додатковий тримісячний строк з моменту набрання рішення суду законної сили для прийняття спадщини після померлого сина ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі проголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 08.04.2024

Суддя О.В. Бородіна