Справа № 308/3129/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання - Матіко Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: відділ державної виконавчої служби у м. Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), про припинення стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 , про припинення стягнення аліментів на утримання дитини. Свої вимоги мотивує тим, що 07.06.2007 року між ним та ОСОБА_2 , було укладено шлюб, який зареєстровано у відділі реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міського управління юстиції Закарпатської області.

У даному шлюбі у подружжя народилася донька - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , свідоцтво про народження серія НОМЕР_1 .

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 01.12.2008 року, шлюб було розірвано, дитину залишили проживати з відповідачкою та було вирішено стягнути з ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_2 в сумі 500 грн., щомісячно, починаючи з 04.09.2008 року і до досягнення дитиною повноліття.

Відділом державної виконавчої служби у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) було відкрито виконавче провадження НОМЕР_2, яке перебуває у стані примусового виконання.

Зазначає, що після розірвання шлюбу, колишня дружина ОСОБА_2 неодноразово говорила позивачу, що дитина не є його біологічною донькою. Сумніватися в батьківстві позивача змушує те, що дитина немає ніякої схожості з ним.

З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження встановлено, реєстрація народження дитини - ОСОБА_4 , проведена відповідно до ст. 133 СК України, за заявою матері дитини, а підставою внесення запису відомостей про батька є актовий запис про шлюб № 277 від 07.06.2007 року.

Згодом у позивача виникли сумніви, щодо його батьківства, у зв`язку із чим він звернувся до суду з позовом про виключення відомостей про його батьківство з актового запису № 1401 від 21.11.2007 року, складеного у міському відділ реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області про народження ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.05.2022 року №308/5564/20 позовні вимоги задоволено та ухвалено виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька, з актового запису № 1401 від 21.11.2007 року про народження дитини ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного міським відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області.

З огляду на вищенаведене, позивач просить суд припинити стягнення аліментів, що стягуються з нього на користь ОСОБА_2 на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 500 (п`ятсот) грн. щомісячно, починаючи з 04.09.2008 року і до досягнення дитиною повноліття, за рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.12.2008 року, по справі №2-п-5681/08.

Позивач ОСОБА_1 та його представник Бойко Б.Б. в судове засідання не з`явилися, однак адвокат Бойко Б.Б. подав до суду заяву, в якій підтримав позовні вимоги, просив розгляд справи проводити без їхньої участі.

Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася повторно, причини неявки суд не повідомляла, хоча належно повідомлена про час та місце розгляду справи шляхом вручення рекомендованих повідомлень, що надсилалися та вручалися поштовими відправленнями, з викликом до суду, а також розміщенням оголошень на сайті судової влади. Відзиву на позов відповідачкою не подавалось.

У відповідності до ст.280 ЦПК України, суд ухвалив постановити заочне рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити виходячи з наступного.

Судом встановлено, що Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 01.12.2008 року, шлюб зареєстрований між сторонами - розірвано, дитину: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - залишено проживати з відповідачкою та вирішено стягнути з ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_2 в сумі - 500 грн., щомісячно, починаючи з 04.09.2008 року і до досягнення дитиною повноліття.

В подальшому, Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.05.2022 року №308/5564/20 ухвалено виключити відомості про ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька, з актового запису № 1401 від 21.11.2007 року про народження дитини ОСОБА_4 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного міським відділом реєстрації актів цивільного стану Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Частиною четвертою статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на положення ч.4 ст.263 ЦПК України, під час розгляду даної справи суд враховує висновки, викладені в постанові Верховного Суду від 15.05.2019 по справі №511/219/18 (реєстраційний номер судового рішення у ЄДРСР 81908501), та зазначає таке. Засади шлюбу, особисті немайнові та майнові права і обов`язки подружжя, підстави виникнення, зміст особистих немайнових і майнових прав та обов`язків батьків і дітей, усиновлювачів та усиновлених, інших членів сім`ї та родичів визначає Сімейний кодекс України.

Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї (частина восьма статті 7 СК України). Частиною першою статті 126 СК України передбачено, що походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до змісту статті 180 СК України зобов`язання утримувати дитину до досягнення нею повноліття мають саме батьки. Стаття 121 СК України містить загальні підстави виникнення прав та обов`язків матері, батька і дитини, за якими: права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу. У відповідності до статті 122 СК України дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.

Згідно зі статтею 125 СК України, якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від матері визначається на підставі документа закладу охорони здоров`я про народження нею дитини. Якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається: 1) за заявою матері та батька дитини. Отже, за змістом зазначених норм права, походження дитини від певної особи визначається за фактом народження дитини від цієї особи в шлюбі або поза ним, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, документом закладу охорони здоров`я про народження дитини дружиною та свідоцтвом про народження дитини, виданим органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі актового запису про народження. Факт походження дитини від певної особи є підставою для виникнення у цієї особи обов`язків щодо виховання та утримання дитини, визначених розділом ІІІ Сімейного кодексу України у тому числі обов`язків щодо утримання дитини.

За загальним змістом цих норм обов`язок утримання дитини батьком дитини виникає з підстав походження дитині саме від цього батька або на підставі акта про визнання особи батьком. Такого обов`язку у особи, яка не визнана батьком дитини не виникає.

Відповідно до частини 2 статті 197 СК України за позовом платника аліментів суд може повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості за аліментами, якщо вона виникла у зв`язку з його тяжкою хворобою або іншою обставиною, що має істотне значення.

Виключення відомостей про батька з актового запису про народження дитини у зв`язку з тим, що ця особа не є біологічним батьком дитини, є обставиною, яка припиняє обов`язок утримання дитини з боку особи, яка була зазначена у свідоцтві про народження, як батько.

Норми цивільного права поділяються на норми матеріального та норми процесуального права. За загальним поняттям нормами матеріального права є правові норми, які визначають права та обов`язки учасників суспільних правовідносин, правила їх суспільної поведінки та санкції за порушення цих приписів, а нормами процесуального права є правила про порядок реалізації норм матеріального права та вирішення судової справи (порядок розгляду справи в суді тощо). При цьому, норми матеріального права можуть міститься у законодавчому акті, який за загальним своїм змістом є процесуальним законом і навпаки, норми процесуального права можуть міститься у законодавчому акті, який за своєю суттю є матеріальним законодавчим актом.

Так, за правилами частини 4 статті 273 ЦПК України, якщо після набрання рішенням суду законної сили, яким з відповідача присуджені періодичні платежі, зміняться обставини, що впливають на визначені розміри платежів, їх тривалість чи припинення, кожна сторона має право шляхом пред`явлення нового позову вимагати зміни розміру, строків платежів або звільнення від них.

За своєю суттю зазначена норма права є нормою матеріального права, оскільки містить право особи на зміну правовідносин, визначених рішенням суду та умови і підстави такої зміни. Той факт, що вона міститься у процесуальному Законі, суті цієї норми не змінює. Нормами чинного законодавства України не передбачено обов`язку особи, яка не є батьком дитини, утримувати дитину до моменту виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження дитини.

Таким чином, виключення з актового запису про народження дитини відомостей про походження дитини від певної особи є підставою для звільнення такої особи від сплати аліментів за весь час їх нарахування.

Рішення Ужгородського міськрайонного суду від 12.05.2022 року по справі №308/5564/20, що набрало законної сили, має преюдиційне значення під час розгляду даної справи.

З огляду на викладене, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення в повному обсязі.

У відповідності до вимог ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідачки належить стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 1073,60 грн. сплаченого судового збору.

Враховуючи вищезазначене та керуючись ст.ст.258,259,263-265,268,273 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву - задоволити.

Припинити стягнення аліментів, що стягуються з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 на користь ОСОБА_2 на утримання дитини ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 500 (п`ятсот) грн. щомісячно, починаючи з 04.09.2008 року і до досягнення дитиною повноліття, за рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.12.2008 року, по справі №2-п-5681/08.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений останнім судовий збір у розмірі 1073, 60 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області.

Повний текст рішення суду складено 28.04.2023 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М. Малюк