Дата документу 14.11.2023Справа № 643/5547/19
Провадження № 2/554/6432/2023
Справа №643/5547/19
Провадження №2/554/6432/2023
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 листопада 2023 року м. Полтава
Октябрський районний суд м.Полтави в складі суду :
судді Блажко І.О.
при секретарі Гуляєвій О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом (Харківська місцева прокуратура №4) Салтівської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати ,-
09 квітня 2019 року протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Московського районного суду м. Харкова головуючим у справі визначено суддю Крівцова Д.А. (а.с.31).
02 травня 2019 року ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова (Крівцов Д.А.) прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 24.05.2019 на 10.00 годин (а.с.36, 37).
Розпорядженням голови Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема, справи підсудні Московського районному суду м. Харкова підлягають розгляду Октябрським районним судом м. Полтави.
27 квітня 2023 року в провадження судді Октябрського районного суду м. Полтави Блажко І.О. згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.04.2023 розподілена цивільна справа №643/5547/19 (а.с.104).
25 липня 2023 року ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави замінено Харківську місцеву прокуратуру №4 на правонаступника Салтівську окружну прокуратуру міста Харкова. Зобов`язано Салтівську окружну прокуратуру міста Харкова надати до суду повноваження керівника Салтівської окружної прокуратури міста Харкова. Призначено розгляд справи по суті на 16.00 годин на 03 жовтня 2023 року (а.с.128).
В судове засідання Салтівська окружна прокуратура м. Харкова свого представника не направили, будучи належним чином повідомлені, у встановлений ЦПК України спосіб. Прокурор Салтівської окружної прокуратури м. Харкова Шандула Л.О. надала суду заяву, в якій прохала проводити розгляд справи за її відсутності. Зазначила, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечує (а.с.175).
В судове засідання Харківська міська рада свого представника не направили, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленими (а.с.116, 136, 145, 155,173).
Відповідач ОСОБА_1 до Октябрського районного суду м. Полтави 25.07.2023, 03.10.2023 та 14.11.2023 не з`явилася, будучи повідомлена у встановлений ЦПК України спосіб шляхом направлення на останню відому судові адресу судових повісток, копії ухвали та копії позовної заяви з додатками, до суду поштою повернуто конверти з відміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою. Відзив на позовну заяву суду не надано (а.с.115, 144, 157, 158, 171, 172).
Представник відповідача ОСОБА_1 за ордером адвокат Князєв В.О. до Октябрського районного суду м. Полтави 25.07.2023 не з`явився, надіславши суду клопотання/заяву, в якій прохав у зв`язку з участю представника відповідача адвоката Князєва В.О. в судовому засіданні у кримінальній справі, відкласти судове засідання у справі, яке призначене на 14.30 годин 25.07.2023 на інший день. При цьому доказів поважності неявки у судове засідання не надано. 03.10.2023 не з`явився, будучи повідомленим у встановлений ЦПК України спосіб шляхом отримання судової повістки та копії ухвали, надіславши суду клопотання/заяву, в якій прохав у зв`язку з участю представника відповідача адвоката Князєва В.О. в судовому засіданні Московського районного суду м. Харкова у кримінальній справі, судове засідання у справі, яке призначене на 16.00 годин 03.10.2023 перенести на інший день. При цьому доказів поважності неявки у судове засідання не надано. 14.11.2023 не з`явився, будучи повідомленим у встановлений ЦПК України спосіб шляхом направлення на останню відому судові адресу судової повістки, до суду поштою повернуто конверт з відміткою, за закінченням терміну зберігання (а.с.123, 137, 147, 152, 156,159, 170, 174).
Суд критично віднісся до клопотань/заяв представника відповідача про відкладення судових засідань від 25.07.2023 та 03.10.2023, оскільки розцінює це як затягування розгляду справи.
Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю з наступних підстав.
Судом встановлено і, як вбачається з матеріалів справи, що ОСОБА_1 , на підставі договору купівлі-продажу №624 від 16.06.2015 зареєстрованого 16.06.2015 на праві власності належить нежитлова будівля літ. «Б-1» загальною площею 369,5 кв.м по АДРЕСА_1 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №162562708 від 08.04.2019 (а.с.23, 24).
Таким чином, ОСОБА_1 з 16.06.2015 по теперішній час використовує земельну ділянку площею 0,0430 га по АДРЕСА_1 .
Відповідно до Порядку надання земельних ділянок у м. Харкові у власність або користування, затвердженого рішенням Харківської міської ради №1191/13 від 03.07.2013 особа, зацікавлена в одержанні земельної ділянки у користування для експлуатації та обслуговування будівель і споруд, - заявник, звертається до Харківської міської ради, на ім`я міського голови, із заявою (клопотанням) про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, із зазначенням місця розташування (адреси), цільового призначення та орієнтовного розміру (площі) земельної ділянки, а також бажаного терміну експлуатації об`єкта.
У подальшому передача вказаної земельної ділянки здійснюється на підставі рішення Харківської міської ради про надання земельної ділянки у користування (оренду або постійне користування) або про передачу у власність.
Рішення Харківської міської ради про надання земельної ділянки у користування (оренду) є підставою для укладення договору оренди землі.
Договори оренди земельної ділянки площею 0,0430 га по АДРЕСА_1 між Харківською міською радою та ОСОБА_1 не укладались.
Відповідно до положень ст. 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Статтею 14 Податкового кодексу України визначено, що плата за землю - це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
ОСОБА_1 не є власником і постійним землекористувачем земельної ділянки, а тому не є суб`єктом плати за землю у формі земельного податку, при цьому єдина можлива форма здійснення плати за землю для нього як землекористувача - орендна плата (статті 14.1.72, 14.1.73 ПК).
Відповідно до ст.1 ЗУ "Про оренду землі" оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
Частиною 1 ст.15 ЗУ "Про оренду землі" визначено, що істотними умовами договору оренди землі є: об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.
Таким чином, відповідач (набувач), не сплачуючи орендну плату за користування земельною ділянкою за відсутності укладеного договору, збільшує вартість власного майна, а позивач (потерпілий) втрачає належне йому майно (кошти від орендної плати), тобто відбувається факт безпідставного збереження саме орендної плати відповідачем за рахунок позивача.
Згідно плану зйомки земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 проведеного за участі інженера-геодезиста ДП «Центр Державного земельного кадастру» Харківської регіональний філії ОСОБА_2 , площа земельної ділянки яка використовується ОСОБА_1 відповідно до її меж складає 0,0430 га. Межі земельної ділянки визначені відповідно до зовнішніх меж будівлі (а.с.27, 28).
Геодезичні роботи виконувалися з використанням Електронного тахеометра Nikon NLP-332 заводський №042323, що пройшов перевірку 21.03.2018. Координати точок ходу та кутів повороту зовнішніх меж обчислені в CK-63 за допомогою програмного комплексу Геодезична інформаційна система 6 (ГІС 6) (а.с.29).
Відповідно до рішення 25 сесії Харківської міської ради 6 скликання №1209/13 від 03.07.2013 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013», базова вартість одного квадратного метра земель міста Харкова встановлена у сумі 291,18 грн., яка щорічно підлягає індексації згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2000 №783 «Про проведення індексації грошової оцінки земель», і відповідно до листа Держземагентства України від 13.01.15 у 2015 році індексується на коефіцієнт індексації 1,249 та відповідно до листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у 2016 році - на коефіцієнт індексацій 1.789817. який визначається виходячи з добутку коефіцієнтів індексації за 2014 рік - X, за 2015 рік - 1,249 та за 2016 рік - 1,433.
Розрахунки проведено Департаментом із застосуванням комплексу геодезичних та землевпорядних робіт та програмного комплексу з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова, розробленого на підставі Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013, затвердженої рішенням Харківської міської ради №1209/13 від 03.07.2013 та введеної в дію з 01.01.2014, у яких в електронному вигляді міститься інформація про зонування міста та арифметичні показники коефіцієнтів: Кф - коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки, Км2 - коефіцієнту, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах міста та КмЗ - коефіцієнту, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території, за допомогою яких розрахунковим методом отримано дані про нормативну грошову оцінку конкретно визначеної земельної ділянки, під будівлею, що належить на праві власності ОСОБА_1 , а саме: літ. «Б-1».
Коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки по АДРЕСА_1 на якій розташовано нежитлова будівля літ. «Б-1»становить 2,5, відповідно до примітки до наказу Міністерства аграрної політики України №489 від 25.11.2016 «Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів».
Відповідно до розрахунку департаменту територіального контролю Харківської міської ради ОСОБА_1 під час використання нежитлової будівлі літ. «Б-1» розташованої по АДРЕСА_1 за період з 01.05.2018 по 28.02.2019 безпідставно збережено кошти за орендну плату за землю у розмірі 111 190,0 грн. (а.с.18).
Таким чином, згідно проведених розрахунків, через відсутність платежів за земельну ділянку по АДРЕСА_1 на якій розташована нежитлова будівля літ. «Б-1», що належить ОСОБА_1 , бюджет міста Харкова за період з 01.05.2018 по 28.02.2019 недоотримав 111 190,0 грн. орендної плати за землю, яку позивач міг би отримати у разі укладення між ним і відповідачем договору оренди.
Згідно з ч. 2 ст. 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Отже, обов`язок сплатити суму безпідставного збагачення виникає в силу самого факту такого збагачення і не залежить від того чи стало воно результатом поведінки набувача чи потерпілого або третіх осіб, або сталось поза волею останніх. При цьому має значення лише сам об`єктивний результат: наявність безпідставного збагачення.
Відповідно до ст. 1214 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави. З цього часу вона відповідає також за допущене нею погіршення майна.
Відшкодування збитків (упущеної вигоди) є видом цивільно-правової відповідальності.
За змістом статті 152 ЗК України держава забезпечує громадянам та юридичним особам рівні умови захисту прав власності на землю. Власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.
Водночас відповідно до статті 156 ЗК України власникам землі та землекористувачам відшкодовуються збитки, заподіяні внаслідок, зокрема, неодержання доходів за час тимчасового невикористання земельної ділянки.
Згідно зі статтею 157 ЗК України відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам здійснюють юридичні особи, які використовують земельні ділянки, а також юридичні особи, діяльність яких обмежує права власників і землекористувачів. Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 3 Порядку визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.1993 №284, відшкодуванню підлягають збитки власників землі та землекористувачів, включаючи і неодержані доходи, якщо вони обґрунтовані.
Підстави та порядок стягнення коштів, які особа мала би отримати за звичайних умов, втім не отримала, визначено також статтею 22 ЦК України та частиною 2 статті 224, статтею 225 ГК України за змістом яких упущеною вигодою вважаються доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене, а друга сторона додержувалася правил здійснення господарської діяльності.
Згідно з п. 2.20. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 17.05.2011 №6 «Про деякі питання практики розгляду справ у спорах, що виникають із земельних відносин у вирішенні спорів про розірвання договору оренди земельної ділянки» вирішуючи спори за позовами органів державної влади або місцевого самоврядування про стягнення з особи, яка набула у власність житловий будинок, будівлю або споруду і не переоформила право користування земельною ділянкою, збитків у вигляді упущеної вигоди (зокрема у розмірі неодержаної плати за оренду земельної ділянки), господарські суди повинні брати до уваги положення ст.22 ЦК України та ч.2 ст.224 ГК України.
Відповідно до вимог ст.224 ГК України під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.
Відповідно до ст.22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Аналогічної позиції притримується і Верховний Суд України по аналогічним справам, про що зазначалось у постановах: від 30.11.2016 у справі №922/1008/15, від 07.12.2016 у справі №922/1009/15 та від 12.04.2017 у справі №922/207/15.
Згідно з зазначеними рішеннями, стаття 1212 ЦК України, досить широко визначає підстави виникнення зобов`язань у зв`язку з набуттям, збереженням майна без достатньої правової підстави.
Втім, предметом регулювання інституту безпідставного отримання чи збереження майна є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права.
За змістом п.4 ч.3 ст.1212 ЦК України положення глави 83 ЦК застосовується також до вимог про відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.
Відповідно до загальних положень законодавства про відшкодування завданої шкоди таке відшкодування є мірою відповідальності. Разом з тим обов`язок набувача повернути безпідставно набуте (збережене) майно потерпілому не належить до заходів відповідальності, оскільки боржник при цьому не несе жодних майнових втрат - він зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно утримував (зберігав). На відміну від зобов`язань, які виникають із завдання шкоди, для відшкодування шкоди за п.4 ч.3 ст.1212 ЦК України вина не має значення, оскільки важливий сам факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої.
Згідно зі ст. 145 Конституції України права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку.
Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» одним з основних принципів місцевого самоврядування є судовий захист прав місцевого самоврядування.
Відповідно до п.3 ст.131-1 Конституції України, на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках та порядку, що визначені законом.
Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що організація і порядок діяльності органів прокуратури визначається законом.
Згідно з вимогами ч.3 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Звернення прокурора до суду в цих спірних правовідносинах спрямоване саме на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання при використанні спірних земельних ділянок, у тому числі повноти нарахування та сплати обов`язкових платежів за їх використання, з урахуванням принципу справедливої рівноваги між суспільними інтересами та необхідністю дотримання прав користувачів.
Спірні правовідносини пов`язані зі сферою формування та виконання місцевого бюджету, до якого мають своєчасно та в повному обсязі надходити кошти від використання земельної ділянки, що безпосередньо стосується прав та економічних інтересів територіальної громади міста Харкова.
Згідно зі ст. 26, ст. 33 Закону та ст. 12 Земельного кодексу України до компетенції сільських, селищних, міських рад, та їх виконавчих органів належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин, зокрема розпорядження землями територіальних громад, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охоронною земель, вирішення земельних спорів та інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.
Частиною 5 ст. 60 цього Закону визначено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.
При цьому, враховуючи вимоги ст. 19 Конституції України, територіальна громада м. Харкова як власник спірної земельної ділянки делегує Харківській міській раді повноваження щодо здійснення права власності від її (громади) імені, в її інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом. Тобто воля територіальної громади як власника може виражатися лише в таких діях органу місцевого самоврядування, які відповідають вимогам законодавства та інтересам територіальної громади.
Відповідач протягом тривалого час ухиляється від виконання покладеного на нього законом обов`язку укласти з органом місцевого самоврядування договору оренди землі, чим порушує права територіальної громади міста Харкова і у спірних правовідносинах інтереси держави та позивача, який представляє відповідну територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, повністю збігаються.
Факт протиправного та безоплатного використання земель комунальної власності порушує інтереси територіальної громади в особі Харківської міської ради, як їх власника щодо реалізації передбаченого ч. 1 ст. 319 ЦК України права вільно, у встановленому законом порядку, розпоряджатися ними через уповноважений орган місцевого самоврядування.
Також, безоплатне використання землі ослаблює економічні основи територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради, що потребує прокурорського реагування у межах наданої Конституцією України компетенції.
На підставі викладеного, суд приходить до висновку про задоволення позову повністю. Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Харківської міської ради безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати у сумі 111 190 грн.
Судові витрати у справі сплачені позивачем при подачі позовної заяви до суду складають 1 921 грн. (а.с. 1).
Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача.
Також стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 921 грн. сплачений позивачем при подачі позову.
Керуючись ст.ст.12, 81,130,131, 141, 229, 247, 263, 350, 354 ЦПК України, суд ,-
Позов Салтівської окружної прокуратури міста Харкова (Харківська місцева прокуратура №4), в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати задовольнити повністю.
Відповідач громадянка України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .
Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Полтавської області шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом 30 днів з дня отримання повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після спливу строку на подачу апеляційної скарги, якщо така скарга не буде подана.
Заочне рішення суду може бути переглянуто Октябрським районним судом м. Полтави за заявою відповідача, яку може бути подано до суду протягом 20 днів з дня його отримання.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікацйної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Повний тест рішення складено 14 листопада 2023 року.
Суддя І.О.Блажко