Справа № 508/649/23
Номер провадження 2/508/223/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2023 року смт. Миколаївка

Миколаївський районний суд Одеської області

в складі: головуючого судді: Банташ Д.С.,

за участю: секретаря с/з Мазарак Н.А.,

провівши підготовче судове засідання в смт. Миколаївка у цивільній справі за позовом Органу опіки та піклування Миколаївської селищної ради Березівського району Одеської області в інтересах неповнолітнього ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Березівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса),

встановив:

У провадженні Миколаївського районного суду Одеської області знаходиться цивільна справа за позовом Органу опіки та піклування Миколаївської селищної ради Березівського району Одеської області в інтересах неповнолітнього ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав і стягнення аліментів.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, на адресу суду надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання за відсутності представника позивача. Крім того, 06.11.2023 року до канцелярії суду подано клопотання про долучення доказів, а також заява про виклик свідків.

Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, хоча про день, час та місце слухання справи повідомлявся належним чином. В матеріалах справи міститься заява про розгляд справи у його відсутність.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору у підготовче судове засідання не з`явився.

Положеннями ст. 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Відповідно до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про: залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

На підставі викладеного суд вважає, що у підготовчому судовому засіданні вирішено питання про всі процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, підготовче судове засідання підлягає закриттю, а справа призначенню до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Щодо клопотання позивача про долучення доказів до матеріалів справи, а також заяви про виклик та допит в якості свідків ОСОБА_3 і ОСОБА_4 .

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

За змістом ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до положень ст. 90 ЦПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини. Якщо показання свідка ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, то ці особи повинні бути також допитані. За відсутності можливості допитати особу, яка надала первинне повідомлення, показання з чужих слів не може бути допустимим доказом факту чи обставин, на доведення яких вони надані, якщо показання не підтверджується іншими доказами, визнаними допустимими згідно з правилами цього Кодексу.

Згідно ст. 91 ЦПК України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

З метою дотримання принципу змагальності сторін, надання учасникам справи можливості обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень, суд приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання про долучення доказів до матеріалів справи і заяви про виклик свідків.

Частина 2 ст. 171 СК України, передбачає, що дитина, яка може висловити свою думку, має бути вислухана при вирішенні між батьками, іншими особами спору щодо її виховання, місця проживання, у тому числі при вирішенні спору про позбавлення батьківських прав, поновлення батьківських прав, а також спору щодо управління її майном.

Враховуючи вік неповнолітнього, предмет спору, суд вважає за необхідне забезпечити участь в судовому засіданні малолітнього ОСОБА_1 з метою з`ясування його думки щодо вказаного спору.

Також, зважаючи на вікову категорію дитини, суд вважає, що при з`ясуванні думки останнього щодо даного спору повинен бути присутнім психолог, головним завданням якого є встановлення дійсного психоемоційного стану дитини, визначення її інтересів та отримання думки дитини.

З цією метою суд вважає необхідним зобов`язати орган опіки та піклування Миколаївської селищної ради Березівського району Одеської області забезпечити участь психолога в судовому засіданні, під час з`ясування думки малолітньої дитини щодо питань вирішення спору.

Крім того, як вбачається з відповіді № 323627 від 15.11.2023 року з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань третя особа змінила назву на Березівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса).

Відповідно до змісту ст. 90 Цивільного кодексу України, юридична особа повинна мати своє найменування, яке містить інформацію про її організаційно-правову форму. Найменування установи має містити інформацію про характер її діяльності. Юридична особа може мати крім повного найменування скорочене найменування. Юридична особа, що є підприємницьким товариством, може мати комерційне (фірмове) найменування. Комерційне (фірмове) найменування юридичної особи може бути зареєстроване у порядку, встановленому законом. Найменування юридичної особи вказується в її установчих документах і вноситься до єдиного державного реєстру. Юридична особа не має права використовувати найменування іншої юридичної особи.

Право юридичної особи на найменування охоплює також правомочність щодо його зміни, з якою пов`язані важливі правові наслідки.

Загальновідомо, що назва юридичної особи складається з літерального компонування елементів українського алфавіту. Крім того, назва юридичної особи може містити інформацію про мету діяльності, вид, спосіб утворення, залежність юридичної особи, крім обмежень, встановлених актами чинного законодавства України. Наведете свідчить, що назва юридичної особи є її необхідною ознакою, яка забезпечує участь у цивільному обороті від свого імені та слугує засобом її індивідуалізації, що дозволяє відокремити її від інших юридичних осіб. Назва юридичної особи в процесі її «життєдіяльності» може зазнати змін. Зміна назви юридичної особи проявляється в її зовнішній літеральній корекції. Така корекція впливає на ідентифікацію юридичної особи в цивільному обороті. У результаті зміни назви юридичної особи структура цивільних правовідносин не страждає.

Зміна назви юридичної особи тягне тільки правовий наслідок проведення державної реєстрації змін, пов`язаних зі зміною назви, до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Таким чином, зміна назви юридичної особи не тягне за собою правонаступництва у зв`язку з відсутністю нового учасника цивільних відносин, якому мають перейти права та обов`язки особи, яка вибула, та юридичної незмінності правопопередника - учасника цивільних відносин, який вибуває зі складу учасника цивільного відношення.

Така позиція викладена в Постанові від 25 березня 2019 року справа № 191/81/17 провадження № 61-28300св18 Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду.

Отже, наслідком зміни назви юридичної особи не є правонаступництво в цивільних відносинах.

Таким чином, суд приходить до висновку про зміну найменування третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на Березівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса).

Керуючись ст.ст. 84, 90, 91, 189, 196-198, 200 ЦПК України, суд

постановив:

Змінити найменування третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на Березівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса).

Закрити підготовче провадження по справі за позовом Органу опіки та піклування Миколаївської селищної ради Березівського району Одеської області, в інтересах неповнолітнього ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про позбавлення батьківських прав та стягнення аліментів, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Березівський відділ Державної реєстрації актів цивільного стану у Березівському районі Одеської області південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса).

Призначити справу до судового розгляду по суті на 21 грудня 2023 року о 09 год. 30 хв. у залі судових засідань Миколаївського районного суду Одеської області за адресою: смт. Миколаївка, Миколаївського району, Одеської області, вул. Центральна,3.

Зобов`язати Орган опіки та піклування Миколаївської селищної ради Березівського району Одеської області забезпечити участь психолога в судовому засіданні, під час з`ясування думки неповнолітньої дитини щодо питань вирішення спору.

Клопотання позивача про долучення доказів - задовольнити.

Заяву представника позивача про виклик та допит свідків задовільнити.

В судове засідання викликати свідків:

- ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_1 ;

- ОСОБА_4 , адреса: АДРЕСА_2 .

Суд, відповідно до частини четвертої статті 91 ЦПК України, попереджає свідків про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.

Встановити наступний порядок з`ясування обставин та дослідження доказів: вислухати вступне слово сторін у справі, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підстави своїх вимог і заперечень, допитати свідків, дослідити письмові докази у справі.

Повідомити сторони про дату розгляду даної справи.

Надіслати копію даної ухвали сторонам для відома.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається за офіційною адресою суду в мережі Інтернет: https://mk.od.court.gov.ua/sud1520/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.С. Банташ