Справа № 280/1208/18
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження і призначення справи до судового розгляду

27 квітня 2023 року смт. Брусилів

Брусилівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Миколайчука П.В.,

із секретарем судового засідання Довгаленко О.І.,

з участю представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідачки ОСОБА_2 ,

представника третьої особи ОСОБА_3 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в смт. Брусилів цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» про розірвання договору купівлі-продажу житлового будинку,-

ВСТАНОВИВ:

До Брусилівського районного суду Житомирської області з Коростишівського районного суду Житомирської області після задоволення заяви про відвід головуючого судді на підставі розпорядження від 20.01.2023 надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» про розірвання договору купівлі-продажу житлового будинку.

Ухвалою Брусилівського районного суду Житомирської області від 26.01.2023 справу прийнято до провадження суддею Миколайчуком П.В, призначено підготовче судове засідання.

В ході підготовчого провадження ухвалою суду від 24.02.2023 року судом вирішено клопотання представника позивача про витребування доказів, які надійшли до суду 20.04.2023.

У підготовчому судовому засіданні 27.04.2023 представник позивачки ОСОБА_4 адвокат Кушніренко А.В. просив призначити справу до судового розгляду, клопотань, які слід вирішити в ході підготовчого провадження не заявив. Щодо клопотань, заявлених відповідачкою, то зазначив, що підстави для зупинення провадження у справі відсутні, оскільки не отримання свідоцтв про право на спадщину спадкоємцями первісного відповідача ОСОБА_6 не спростовує факти прийняття ними спадщини, тобто наразі встановлено коло належних спадкоємців у справі. Щодо призначення почеркознавчої експертизи «розписки» заперечив, так як вказаний доказ позивачкою не надавався, його оригіналу ані в матеріалах справи, ані в розпорядженні самої позивачки немає, тому «розписка» не може бути предметом експертизи, так як не є доказом в розумінні процесуального законодавства.

У підготовчому судовому засіданні відповідачка ОСОБА_2 підтримала подане раніше клопотання про зупинення провадження, оскільки в справі відсутні відомості про осіб, які б отримали свідоцтво про право на спадщину після смерті первісного відповідача ОСОБА_6 , тобто не визначено належне коло спадкоємців, які є правонаступниками відповідача. Тому просила суд зупинити провадження до визначення правонаступників у спірних правовідносинах і отримання спадкоємцями ОСОБА_6 свідоцтва про право на спадщину. Додатково вказала, що їй не відомо, хто звертався з заявами про прийняття спадщини. Також підтримала клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, заявленого раніше представником первісного відповідача ОСОБА_6 , для вирішення питання належності ОСОБА_6 підпису в «розписці», наявної в матеріалах справи № 280/2237/14-ц, та для можливості проведення експертизи просила витребувати вказану розписку в позивачки.

У підготовчому судовому засіданні представник третьої особи Коваленко С.О. просила призначити справу до розгляду по суті, проти задоволення клопотань відповідачки заперечила.

Оскільки інтереси відповідача ОСОБА_5 представляє законний представник відповідачка ОСОБА_2 , інтереси позивачки представляє адвокат Кушніренко А.В., суд, за відсутності заперечень учасників справи, розглядає справу без участі осіб, що не з`явились, на підставі положень ст. 223 ЦПК України.

Розглянувши клопотання відповідачки та заслухавши думку учасників справи, суд приходить до наступних висновків.

Щодо клопотання відповідачки про зупинення провадження.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті особи, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 253 ЦПК України провадження у справі зупиняється у випадках, встановлених п. 1 ч. 1 ст. 251 цього Кодексу, до залучення до участі у справі правонаступника.

Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті, за виключенням тих прав і обов`язків, що зазначені у статті 1219 ЦК України (статті 1218, 1231 ЦК України).

Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Частиною п`ятою статті 1268 ЦК України встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно матеріалів справи, первісним відповідачем у ній був ОСОБА_6 , який помер в ході розгляду справи 08.10.2021 (а.с.61 т.2).

В подальшому, Коростишівським районним судом Житомирської області в ході розгляду даної справи за клопотанням сторони відповідача ухвалою суду від 22.11.2021 було зупинено провадження в зв`язку з необхідністю в встановленні кола належних спадкоємців ОСОБА_6 , які є його правонаступниками як відповідача (а.с.67 т.2).

Потім провадження у справі було поновлено ухвалою суду від 27.09.2022 в зв`язку з минуванням шестимісячного строку на прийняття спадщини (а.с.78 т. 2).

На підставі витребуваних доказів, протокольною ухвалою суду від 31.10.2022 правонаступниками відповідача ОСОБА_6 було визнано двох його спадкоємців, які прийняли спадщину ОСОБА_2 та неповнолітнього ОСОБА_5 (а.с. 86 т. 2).

Вказані особи і складають сторону відповідачів і на даний час, в ході розгляду справи вже Брусилівським районним судом Житомирської області.

Згідно витребуваної копії спадкової справи № 62/2022 після смерті ОСОБА_6 , єдиними особами, які за заявами прийняли спадщину є саме ОСОБА_2 та неповнолітній ОСОБА_5 (заява від18.04.2022), заповіти відсутні (витяг від 18.04.2022).

Тобто, висновки попереднього складу суду про те, що єдиними спадкоємцями після смерті ОСОБА_7 є саме ОСОБА_2 та неповнолітній ОСОБА_5 не спростовані відповідачкою. Дійсно, в матеріалах спадкової справи наявна фотокопія паспорту, вочевидь, матері ОСОБА_5 , однак відсутні відомості про те, що вона у встановленому порядку прийняла спадщину, тобто відноситься до кола спадкоємців. З довідки виконкому Глибочицької сільської ради від 18.04.2022 також не вбачається, щоб інші особи, крім ОСОБА_2 та ОСОБА_5 вважалися такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_6 .

В зв`язку з наведеним, суд не знаходить підстав для висновку про не встановлення належного кола відповідачів у даному спорі, про що зазначала відповідачка як на мету зупинення провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Разом з тим, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Тобто, та обставина, що спадкоємці ОСОБА_6 , не отримали свідоцтв про право на спадщину, в зв`язку з чим і просила зупинити провадження відповідачка, не є перешкодою для визначення належними відповідачами у даній справі ОСОБА_2 та ОСОБА_5 як правонаступників відповідача ОСОБА_6 , оскільки отримання свідоцтва про право на спадщину є лише правом спадкоємців.

Вказаний висновок відповідає позиції, зазначеній у Постанові Верховного Суду від 22 березня 2023 року у справі № 463/6829/21-ц.

В зв`язку з наведеним, оскільки коло співвідповідачів у даній справі визначено, судом вже зупинялося провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України та воно було поновлено на підставі п. 1 ч. 1 ст. 253 ЦПК України, суд відмовляє в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про повторне зупинення провадження.

Що стосується клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.

З приписів п. 1 ч.1 ст.103 ЦПК України вбачається, що експертиза призначається якщо для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити необхідні обставини неможливо.

Таким чином, судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Суд зазначає, що предметом експертизи, яку просить призначити відповідачка, є письмовий доказ (копія «розписки»), оригінал якого відсутній в матеріалах справи, не поданий позивачем чи відповідачем, а був долучений до матеріалів іншої справи № 280/2237/14-ц, у якій є остаточне судове рішення, що набрало законної сили. Тобто позивачка звертається з клопотання про призначення експертизи щодо авторства документа, який не є доказом у даному провадженні, та, відповідно, не буде оцінений судом в ході судового розгляду.

Крім того, позивачка в судовому засіданні не довела наявність оригіналу даної розписки в позивачки, що також саме по собі унеможливлює і питання її витребування для проведення експертизи.

Окремо суд зазначає, що відповідачка просить поставити перед експертом питання належності підпису в «розписці» нині померлому ОСОБА_6 .

Водночас, порядок призначення та проведення судово-почеркознавчої експертизи визначений Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерстваюстиції України08.10.1998№ 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5).

Відповідно до приписів пункту 1 розділу 1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених вищевказаним наказом Міністерства юстиції України від 26.12.2012 №1950/5, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо).

Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів. Для проведення досліджень орган, який призначив експертизу, повинен надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів.

У документі про призначення експертизи (залучення експерта) слід указати на встановлені органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), особливі обставини виконання рукописного тексту, які могли вплинути на змінення ознак почерку (незвична поза або незвичний стан виконавця тощо). Якщо є дані, що виконавцем є особа, у якої порушена координація рухів, про це також слід повідомити експерта. У разі виконання рукописного тексту особою похилого або старечого віку потрібно надати відомості про рік її народження і стан здоров`я на момент можливого виконання об`єкта почерку, що досліджується.

Таким чином, для проведення судової почеркознавчої експертизи підпису в певному документі обов`язковою є надання почеркового матеріалу з дотриманням низки вимог.

Водночас, відповідачка до свого клопотання не додала жодного почеркового матеріалу, належного померлому ОСОБА_6 , як не додано його було і до відповідного письмового клопотання та не було заявлено клопотань про витребування достатнього обсягу такого матеріалу.

Вказане саме по собі також унеможливлює призначення почеркознавчої експертизи.

З огляду на наведене, суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідачки про призначення почеркознавчої експертизи.

При цьому, відмова в задоволенні клопотань відповідачки не перешкоджає повторному зверненню з ними у разі належного їх обгрунтування.

В ході підготовчого провадження проведено підготовчі дії передбачені статтями 189-199 ЦПК України, розглянуті питання визначені ч. 2 ст. 197 ЦПК України, підстав для залишення позову без розгляду, зупинення провадження у справі чи закриття такого не має, заяв про бажання укласти мирову угоду, передачу справи на розгляд третейського суду або врегулювання спору за участю судді, уточнення позовних вимог та заперечень проти них, вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, зустрічного позову до суду не надійшло.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Керуючись ст.ст. 103, 257, 189, 196, 197, 200, 269, ст. 353, ст. 354, ст. 355 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання відповідачки ОСОБА_2 про зупинення провадження відмовити.

У задоволенні клопотання відповідачки ОСОБА_2 про призначення у справі почеркознавчої експертизи відмовити.

Закрити підготовче провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , третя особа без самостійних вимог Акціонерне товариство «Райффайзен Банк» про розірвання договору купівлі-продажу житлового будинку.

Справу призначити до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 22 травня 2023 року на 11:00 годину у приміщенні Брусилівського районного суду Житомирської області (Житомирська область смт. Брусилів вул. Лермонтова, 41/6).

В судове засідання викликати учасників справи.

Розгляд справи проводити суддею одноособово.

На підставі п. 16 ч. 2 ст. 197 ЦПК України, встановити загальний порядок з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень та порядок дослідження доказів, якими вони обгрунтовуються під час розгляду справи по суті.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення і самостійному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 28.04.2023.

Суддя П. В. Миколайчук