Справа № 351/1333/22
Провадження № 22-ц/4808/1119/23
Головуючий у 1 інстанції СЕГІН І.Р.
Суддя-доповідач Томин
У Х В А Л А

07 листопада 2023 року м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський апеляційний суд в складі:

головуючої Томин О.О.,

суддів: Бойчука І.В., Пнівчук О.В.

за участю секретаря Кузів А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Середи Анни Петрівни про забезпечення доказів шляхом призначення судової почеркознавчої експертизи по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 адвоката Середи Анни Петрівни на рішення Снятинського районного суду від 03 липня 2023 року,

в с т а н о в и в:

У вересні 2022 року ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики.

Рішенням Снятинського районного суду від 03 липня 2023 року позов задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованість згідно договору позики в сумі 18500 доларів США. В решті позову відмовлено. Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 6743,64 грн. сплаченого судового збору та 12750 грн. витрат за надання правової допомоги.

Не погодившись із вказаним рішенням, представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Середа А.П. подала апеляційну скаргу. В апеляційній скарзі також заявила клопотання про забезпечення доказів шляхом призначення у справі судової почеркознавчої експертизи на встановлення належності ОСОБА_1 підпису та рукописного тексту у розписці про отримання грошових коштів від 17.11.2020 року.

Необхідність призначення експертизи обґрунтовувала тим, що відповідач заперечує факт складення ним вищевказаної розписки та отримання позики від позивача. Тому проведення такої експертизи є необхідним для встановлення об`єктивної істини у справі та забезпечення принципу змагальності сторін. Однак місцевий суд своєю ухвалою від 13.06.2023 року залишив проведення такої експертизи без виконання, чим позбавив скаржника можливості доведення перед судом своєї правової позиції.

Просила проведення такої експертизи доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз. На розгляд експерту поставити наступні питання: 1. Чи виконано рукописний текст у розписці від 17.11.2020 року ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт у формі ID-карти № НОМЕР_2 , виданий 19.06.2020 року, орган, що видав: 8029, запис №175)? 2. Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт у формі ID-карти № НОМЕР_2 , виданий 19.06.2020 року, орган, що видав: 8029, запис №175) у розписці від 17.11.2020 року тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою? 3. Чи виконано рукописний текст у розписці від 17.11.2020 року під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)? 4. Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт у формі ID-карти № НОМЕР_2 , виданий 19.06.2020 року, орган, що видав: 8029, запис №175) у розписці від 17.11.2020 року під впливом збиваючих факторів (природних, штучних)?

В судовому засіданні апеляційного суду представник відповідача адвокат Середа А.П. в режимі відеоконференції дане клопотання підтримала.

Однак відповідач ОСОБА_1 , явка якого визнавалася судом обов`язковою, і який повідомлений належним чином, в дане судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Представник позивача адвокат Висоцький А.М. в судовому засіданні апеляційного суду в режимі відеоконференції щодо задоволення даного клопотання заперечив.

Вислухавши суддю-доповідача, представників сторін, апеляційний суд вважає, що клопотання не підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого, висновками експертів (ст. 76 ЦПК України).

Згідно ч. 2 ст. 116 ЦПК України способом забезпечення судом доказів є, серед іншого, призначення експертизи.

Частинами 1, 2 ст. 120 ЦПК України передбачено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Відповідно до положень ст.ст. 103, 104 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі).

Призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати (ст. 105 ЦПК України).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи.

Порядок призначення та проведення судових експертиз врегулюваний, серед іншого, Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 року, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 3 листопада 1998 року за №705/3145, а також Науково-методичними рекомендаціями з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженими наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 року №53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 26.12.2012 року №1950/5).

Пунктом 3.2 розділу ІІІ Інструкції визначено, що до експертної установи (експерту) надаються: документ про призначення експертизи (залучення експерта), об`єкти, зразки для порівняльного дослідження та, за клопотанням експерта, - матеріали справи (протоколи оглядів з додатками, протоколи вилучення речових доказів тощо).

Відповідно до п. 1 п.п. 1.1 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

В матеріалах справи міститься оригінал розписки від 17.11.2020 року, яка є об`єктом експертизи (т. 2, а.с. 210).

Відповідно до пункту 1.3 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

Згідно з пунктом 1.5 Рекомендацій вільні зразки по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Щодо відбирання експериментальних зразків почерку (пункт 1.6 Рекомендацій). На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

Якщо розташування підпису, що досліджується, не визначається характером документа, експериментальні зразки відбираються на окремих аркушах як лінованого, так і нелінованого паперу.

Після нанесення 10-15 експериментальних підписів аркуші паперу треба міняти.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

Експериментальні зразки посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо) (п. 1.7 Рекомендацій).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5-8 аркушів (пункт 1.8 Рекомендацій).

З урахуванням вищевикладеного для забезпечення проведення судової почеркознавчої експертизи відповідачу слід було надати вільні та умовно-вільні зразки почерку та підпису, достовірно виконані ним, за будь-який період часу, в тому числі за 2020 рік, які можуть знаходитися у різнохарактерних офіційних документах (заявах, договорах, довіреностях, платіжних документах, листах за місцем роботи, паспорта громадянина Украйни, закордонного паспорта тощо), за можливістю у кількості не менше, ніж у 15 документах, а також відібрати в нього в судовому засіданні експериментальні зразки почерку та підпису.

Однак відповідач, явка якого до суду була визнана обов`язковою, в судове засідання вкотре не з`явився. Представник відповідача в судовому засіданні зазначила, що останньому відомо про виклик його до суду, причини неявки він не пояснив.

Отже, при зверненні з клопотанням скаржником не надано суду вільних та умовно-вільних зразків почерку та підпису ОСОБА_1 , а також проігноровано виклик до суду для відібрання у нього експериментальних зразків для проведення судової почеркознавчої експертизи у межах розгляду цивільної справи щодо почерку та підпису останнього в розписці від 17.11.2020 року, що значно ускладнює, чи навіть унеможливлює проведення відповідної судової експертизи за таких обставин.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Снятинського районного суду від 30.01.2023 року вже було задоволено клопотання представника відповідача про забезпечення доказів шляхом призначення у справі судової почеркознавчої експертизи; зобов`язано відповідача ОСОБА_1 з`явитися в судове засідання для надання суду експериментальних зразків почерку та підпису (т. 2, а.с. 7-9).

Однак відповідач неодноразово в судове засідання не з`являвся, згідно заяви його представника після 20.04.2023 року припинив виходити на будь-який зв`язок. А тому ухвалою Снятинського районного суду від 13.06.2023 року проведення вказаної експертизи було залишено без виконання (т. 2, а.с. 206).

Відповідно до ч.ч. 1, 3 і 6 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

За змістом ч. 1 ст. 109 ЦПК України у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Враховуючи вищевикладене у сукупності, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника відповідача про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи на стадії апеляційного перегляду справи через відсутність поважних причин нереалізації такого права в суді першої інстанції та ігнорування виклику до суду апеляційної інстанції, що відповідає вимогам частини третьої статті 367 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 103, 116-118, 381, 389 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Середи Анни Петрівни про забезпечення доказів шляхом призначення судової почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуюча: О.О. Томин

Судді: І.В. Бойчук

О.В. Пнівчук

Повний текст ухвали складено 13 листопада 2023 року.