У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Козленко Г.О., за участі секретаря Дубаніної О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду заяву адвоката Балаклицького Вячеслава Вікторовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2023 у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Протасів Яр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2023 позов Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Протасів Яр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Протасів Я» (м. Київ, вул. Миколи Амосова, 4, ) заборгованість за період з 01 квітня 2019 року по 31 січня 2023 року з оплати послуг по утриманню багатоквартирного будинку та прибудинкової території за адресою: АДРЕСА_2 , в розмірі 26 000,35 грн, а також судовий збір - 2270 грн.

Представник відповідача адвокат Балаклицький В.В., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Солом`янського районного суду м. Києва із заявою про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2023 у цивільній справі №760/33964/21 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Протасів Яр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якій просить:

- поновити пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2023;

- скасувати заочне рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2023 у справі №760/33964/21 та призначити справу до розгляду.

В обґрунтування заяви зазначає, що про існування вказаної справи ОСОБА_1 не знала, судові повістки не отримувала.

Окрім цього, адвокат зазначає, що 04.12.2015 ОСОБА_1 придбала у ОСОБА_2 квартиру АДРЕСА_3 шляхом укладання договору купівлі-продажу від 04.12.2015 (зареєстровано у реєстрі за №1747), який було посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жицькою Яною Євгенівною, однак ОСОБА_1 не має змоги зареєструвати право власності на квартиру, оскільки колишнім власником квартири - ОСОБА_3 було вжито заходів щодо накладення обтяжень на майно, а саме: обтяження №38534814, №19219871, №12549612, №48229505. Через наявність вказаних обтяжень ОСОБА_1 не зареєструвала право власності на майно в Реєстрі речових прав на нерухоме майно. На думку адвоката, оскільки ОСОБА_1 не здійснила державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_3 , то відповідно така особа не набула повноважень власника майна, передбачених ст. 317 ЦКУ.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 10.05.2023 справу передано в провадження судді Калініченко О.Б.

Відповідно до розпорядження керівника апарату Солом`янського районного суду м.Києва від 24.07.2023 призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №760/33964/21, провадження №2-п/760/30/23.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.07.2023 справу передано в провадження судді Козленко Г.О.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 28.07.2023 суддею Козленко Г.О. прийнято до провадження заяву про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2023 у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Протасів Яр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Від Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Протасів Яр» надійшли заперечення на заяву про перегляд заочного рішення. В обґрунтування зазначено, що матеріалами справи підтверджується факт надсилання та отримання судової повістки та матеріалів позовної заяви, а тому доводи заявника є безпідставними.

Щодо відсутності права власності зазначено, що Верховний Суд постановою від 17.03.2021 у справі №760/19047/16-ц підтвердив факт, що житлове приміщення за адресою: АДРЕСА_2 належить на праві власності ОСОБА_1 з 04.12.2015. У вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що ОСОБА_2 здійснив відчуження квартири ОСОБА_1 шляхом укладання з нею договору купівлі-продажу квартири від 04.12.2015, який було посвідчено приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Жицькою Я.Є. Того ж дня право власності на квартиру АДРЕСА_3 було зареєстровано за ОСОБА_1 за реєстраційним номером №1747. Таким чином, ОСОБА_1 є власницею квартири з 04.12.2015.

Суд, вивчивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та додатки до неї, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Із матеріалів справи вбачається, що заочне рішення було ухвалене судом 13.03.2023 року, а із заявою про перегляд заочного рішення сторона відповідача звернулась до суду 09.05.2023 року, однак вказане рішення отримано 18.04.2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналіз наведеної норми цивільного процесуального закону свідчить про те, що скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, можливе лише у випадку встановлення судом одночасно кількох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Однак, у даному випадку, судом не встановлено наявності сукупності вказаних обставин, що свідчить про неможливість скасування заочного рішення суду.

Статтею 280 ЦПК України передбачено, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Із матеріалів справи вбачається, що судом направлена на зареєстровану у встановленому законом порядку адресу місця реєстрації відповідача судова повістка-повідомлення, в якій зазначено, що ОСОБА_1 залучено до участі в справі в якості відповідача за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Протасів Яр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та повідомлено, що судове засідання відбудеться 13.03.2023 о 11 год. 00 хв. в приміщенні суду за адресою: м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25, каб. 14. Вказана повістка отримана 22.02.2023, що підтверджується розпискою на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. (а.с. 129).

За змістом п. 1 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, днем вручення судової повістки є день вручення судової повістки під розписку.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 130 ЦПК України у разі відсутності в адресата електронного кабінету судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки. Розписка про одержання судової повістки з поміткою про дату вручення в той самий день особами, які її вручали, повертається до суду.

Таким чином, відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, однак у заяві про перегляд заочного рішення доказів того, що відповідач не з`явився з поважних причин, суду не надано. Також не надано доказів неможливості відповідачем особисто чи через представника повідомити причини неявки.

Разом із тим, з`ясування причин неявки не може бути єдиною підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач має вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Щодо доводів заявника про те, що ОСОБА_1 не є власницею квартири суд зазначає наступне.

04.12.2015 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено договір купівлі-продажу квартири, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жицькою Я.Є., зареєстрований в реєстрі за № 1747, відповідно до якого останній було продано квартиру АДРЕСА_3 .

У листопаді 2016 року колишній власник квартири - ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жицька Я.Є., про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири та скасування державної реєстрації (справа № 760/19047/16-ц).

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 06.02.2019 року позов задоволено частково, визнано недійсним договір-купівлі-продажу, яке постановою Київського апеляційного суду від 10.07.2019 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 17.03.2021 року рішення від 06.02.2019 року та постанову від 10.07.2019 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до постанови Верховного суду від 29.04.2020 року (справа № 911/1455/19) державна реєстрація не є способом набуття права власності, а лише становить засіб підтвердження фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно.

Таким чином, ОСОБА_1 є власником спірної квартири, що нею жодним чином не оспорювалося.

Зі змісту заяви про перегляд заочного рішення і додатків до неї, не вбачається посилань на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Посилання сторони відповідача, викладені у заяві про перегляд заочного рішення фактично є незгодою із рішенням суду першої інстанції, встановленими ним обставинами, наданою судом оцінкою доказам і застосованими до спірних відносин нормами законодавства, що є підставою для апеляційного оскарження рішення, а не для скасування заочного рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259-261, 284-288, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву адвоката Балаклицького Вячеслава Вікторовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 13.03.2023 у цивільній справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Протасів Яр» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Роз`яснити учасникам справи, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів від дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Г.О. Козленко