ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4194/21
провадження № 2/753/1863/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" квітня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Гусак О.С.

при секретарі Уляницькій М.В.,

з участі: представника позивачів адвоката Шмарова Є.Ю.,

відповідача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ( ОСОБА_1 ) адвоката Невдобенка М.А.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

у лютому 2021 року ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_1 про витребування майна із чужого незаконного володіння.

Ухвалою від 9 березня 2021 року позов залишено без руху та надано позивачам строк на усунення недоліків п`ять днів з дня вручення вказаної ухвали.

22 березня 2021 року від представника позивачів - адвоката Шмарова Є.Ю. надійшло клопотання про усунення недоліків.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 8 квітня 2021 року відкрито провадження у справі і призначено підготовче засідання в порядку загального позовного провадження на 11 травня 2021 року.

28 квітня 2021 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла заява про забезпечення позову підписана представником позивачів Шмаровим Є.Ю. , яка повернута ухвалою від 5 травня 2021 року.

До початку розгляду справи по суті, з`ясувалося, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 177 ЦПК України.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 5 травня 2021 року позовну заяву залишено без руху, та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання копії вказаної ухвали, для усунення зазначених недоліків.

11 травня 2021 року представник позивачів отримав вказану ухвалу від 5 травня 2021 року.

14 травня 2021 року від представника позивача надійшло клопотання про усунення недоліків позовної заяви до якого додано належним чином оформлені документи, що підтверджує повноваження представника позивачів - адвоката Шмарова Є.Ю.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 18 травня 2021 року відкрито провадження у справі і призначено підготовче засідання в порядку загального позовного провадження на 7 липня 2021 року.

7 липня 2021 року в підготовче засідання з`явились представник позивачів, відповідач ОСОБА_1 та її представник - адвокат Невдобенко М.А. Представник позивачів подав клопотання про залучення до участі у справі ОСОБА_2 у якості співвідповідача, оскільки спірну квартиру відчуджено ОСОБА_2 . Представник відповідача ОСОБА_1 - Невдобенко М.А. проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що позивач повинен подати новий позов до ОСОБА_2 , оскільки ОСОБА_1 вже власником квартири не є. Ухвалою від 7 липня 2021 року клопотання задоволено. Також 7 липня 2021 року до Дарницького районного суду м. Києва від представника позивачів надійшла заява про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка зареєстрована на праві власності за ОСОБА_2 , у задоволені якої відмовлено ухвалою від 7 липня 2021 року.

Розгляд справи відкладено на 6 вересня 2021 року.

22 липня 2021 року до суду від представника відповідача ОСОБА_2 - адвоката Набугорнова Д.В. надійшов відзив на позовну заяву.

6 вересня 2021 року в підготовче засідання з`явились представник позивача, відповідачі з представниками. Розгляд справи відкладено на 21 жовтня 2021 року.

21 жовтня 2021 року від представника позивачів надійшла заява про уточнення позовних вимог.

21 жовтня 2021 року до суду з`явились Шмаров Є.Ю. , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та її представник - адвокат Невдобенко М.А. Підготовче засідання відкладено на 2 грудня 2021 року.

2 грудня 2021 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Невдобенком М.А., у підготовчому засіданні заявлено клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи. Представник позивачів адвокат Шмаров Є.Ю. просив відмовити у призначенні експертизи, посилаючись на те, що така експертиза проведена у кримінальному провадженні № 0010949 від 18 грудня 2018 року, копію вказаного висновку ним надано та долучено до матеріалів цивільної справи. Представник ОСОБА_2 - адвокат Набугорнов Д.В. просив вказане клопотання задовольнити, додав лист т.в.о. начальника слідчого відділу Платка Т. від 5 серпня 2021 року, зі змісту якого вбачається, що він звертався в інтересах ОСОБА_2 до Дарницького УП ГУ НП у м. Києві з запитом про надання інформації по кримінальному провадженні № 0010949, однак йому було відмовлено у зв`язку з тим що, ОСОБА_2 не є стороною вказаного кримінального провадження. Враховуючи наведене, зазначав, що про наявність кримінального провадження ОСОБА_2 нічого не відомо. Ухвалою від 2 грудня 2021 року призначено у справі судову почеркознавчу експертизу, на час проведення якої провадження у справі зупинено.

Вказана ухвала за апеляційною скаргою представника позивачів була предметом перегляду в суді апеляційної інстанції.

Постановою Київського апеляційного суду від 7 липня 2022 року апеляційні скарги представника позивачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - адвоката Шмарова Є.Ю. залишено без задоволення, ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 2 грудня 2021 року без змін.

12 вересня 2022 року до суду надійшло клопотання експерта про надання додаткових матеріалів необхідних для проведення експертизи.

Оскільки матеріали справи не було повернуто, 19 вересня 2022 року судом експерту було надіслано лист про необхідність направлення цивільної справи з метою вирішення вказаного клопотання.

18 жовтня 2022 року до суду повернулися матеріали справи.

Ухвалою від 24 жовтня 2022 року поновлено провадження у цивільній справі та призначено її в підготовче засідання на 10 листопада 2022 року.

10 листопада 2022 року справу знято з розгляду відповідно до довідки, яка міститься в матеріалах справи. Наступною датою підготовчого засідання визначено 24 листопада 2022 року.

24 листопада 2022 року в підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Невдобенко М.А. заявив клопотання про витребувати для огляду матеріалів кримінального провадження № 0010949, мотивуючи його тим, що в матеріалах вказаного провадження міститься оригінал договору купівлі-продажу квартири від 18 листопада 1999 року, який витребовувався експертом для проведення експертизи. Відповідач ОСОБА_2 клопотання підтримав. Інші учасники до суду не з`явились, про причини неявки не повідомили, хоча про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Ухвалою від 24 листопада 2022 року вказане клопотання задоволено. Підготовче засідання відкладено на 6 грудня 2022 року у зв`язку з неявкою сторони позивача.

13 грудня 2022 року до суду з`явились представник позивачів Шмаров Є.Ю . Позивачі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не з`явилися, їх представник зазначив, що вони громадяни похилого віку, є громадянами російської федерації. ОСОБА_1 з представником та ОСОБА_2 з`явилися в судове засідання та просили витребувати інформацію у Державної прикордонної служби України щодо останнього в`їзду на територію України позивачів. Клопотання визнано передчасним, судом повторно витребувано матеріали кримінального провадження та підготовче засідання відкладено на 31 січня 2023 року.

31 січня 2023 року справу знято з розгляду відповідно до довідки. Наступною датою розгляду справи визначено 15 лютого 2023 року.

13 лютого 2023 року представник позивачів - адвокат Шмаров Є.Ю. на електронну адресу суду подав заяву про проведення засідання в режимі відеоконференції за допомогою сервісу «EasyCon». Ухвалою від 14 лютого 2023 року в задоволенні клопотання відмовлено.

15 лютого 2023 року в підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Невдобенко М.А. заявив клопотання про витребування інформації у Державної прикордонної служби України щодо останнього в`їзду на територію України ОСОБА_3 .

Відповідач ОСОБА_1 клопотання підтримала. Інші учасники до суду не з`явились, про причини неявки не повідомили, хоча про розгляд справи повідомлялись у встановленому законом порядку. Ухвалою від 15 лютого 2023 року клопотання задоволено.

Крім того, ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 15 лютого 2023 року визнано обов`язковою явку позивача ОСОБА_3 . Підготовче засідання відкладено на 14 березня 2023 року.

14 березня 2023 року справу знято з розгляду у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді. Наступною датою засідання визначено 28 березня 2023 року.

28 березня 2023 року до суду з`явились відповідач ОСОБА_2 та представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Невдобенко М.А., просили закрити підготовче засідання та призначити справу до розгляду по суті.

ОСОБА_3 , явку якого визнано обов`язковою в підготовче засідання для відібрання підписів для проведення експертизи, ОСОБА_4 та представник позивачів до суду не з`явились, про розгляд справи повідомлені належними чином.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2023 року визнано обов`язковою явку позивачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в наступне судове засідання на 19 квітня 2023 року.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11 квітня 2023 року задоволено заяву представника позивачів - адвоката Шмарова Євгена Юрійовича про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

19 квітня 2023 року в судове засідання з`явилися відповідач ОСОБА_2 та представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Невдобенко М.А. В режимі відеоконференції в судовому засіданні брав участь представник позивачів - адвокат Шмаров Є.Ю.

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, їх представників пояснив, що вони не можуть прибути через введений Україною візовий режи.м з рф.

Згідно ч. 4 ст.12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Частина 3 ст. 223 ЦПК України, передбачає підстави розгляду справи у відсутності позивача та представника позивач в разі належного його повідомлення.

Позивачі належним чином були повідомлені про розгляд справи, судом було відправлено судові повістки на адресу позивачів зазначену їх представником у позовній заяві, які повернулися із відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою". Крім того, судом було повідомлено поррозгляд справи і представника позивачів.

За приписами п. 4 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, в разі якщо учасник справи належним чином повідомлений про судове засідання, суд не може розглядати справу у відсутності даного учасника, якщо його явку визнано обов`язковою.

Згідно ч. 5 ст. 223, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду.

В даному випадку, суд позбавлений можливості розгляду даної цивільної справи і по суті позовних вимог, оскільки, суд визнав явку позивачів обов`язковою для надання ними особистих пояснень, відібрання підпису для проведення експертизи, з метою прийняття законного і обґрунтованого рішення (ст. 263 ЦПК України).

Положеннями ст. 264 ЦПК України передбачено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

За загальними положеннями ЦПК України, обов`язок суду під час ухвалення рішення вирішити, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги позивача та якими доказами вони підтверджуються; перевірити наявність чи відсутність певних обставин за допомогою доказів шляхом їх оцінки; оцінити подані сторонами докази та дійти висновку про наявність або відсутність певних юридичних фактів.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів на підтвердження зазначеного в позові, вбачається певна їх невідповідність, так, представником позивача подано як доказ висновок експерта від 21 вересня 2021 року № СЕ-19/111-21/40558-ПЧ за результатами почеркознавчої експертизи, проведеної у кримінальному провадженні № 00010949 від 18 грудня 2021 року. У відповідача є сумніви щодо відібрання підписів у ОСОБА_3 для проведення експертизи у кримінальному провадженні, оскільки за його інформацією ОСОБА_7 останній раз перебував на території України у 2018 році, а висновок експерта, який надано суду представником позивача датується 2021 роком та з нього вбачається, що експертне дослідження було також призначене слідчим у 2021 році.

Судом ухвалою суді від 15 лютого 2023 року витребувано від Державної прикордонної служби України інформацію: коли в період часу починаючи з 1 січня 2018 року по 14 лютого 2022 року громадянин російської федерації ОСОБА_3 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина російської федерації тип Р, номер НОМЕР_1 дата видачі 2 грудня 2013 року, дійсний до 2 грудня 2023 року, орган що видав документ ФМС 77909, перетинав кордон України на в`їзд в Україну та виїзд з території України.

Із наданої суду інформації Державною прикордонною службою України ОСОБА_3 востаннє в`їжджав на територію України 30 червня 2019 року, а виїхав 20 серпня 2019 року.

Крім того, доказів наявності поважних причин неявки до суду позивачів їх представником не надано.

Посилання представника позивачів, що громадяни рф не можуть прибути на територію України у зв`язку із введенням Україною візового режиму з рф суд не бере до уваги та оцінює критично, оскільки доказів про те, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звертались до відповідних органів і їм було відмовлено у наданні візи, суду не надано.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові №310/12817/13 від 22 травня 2019 року, процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача (постанова Верховного Суду від 29 липня 2021 року у справі № 359/7882/19).

Відповідно до ст. 130 ч. 5 ЦПК України, вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі № 9901/278/21.

Відповідно до ст. 43 ч. 2 п. 2 ЦПК України позивач, як учасник справи, зобов`язаний сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Відповідно до ст. 44 ч. 1 ЦПК України позивач, як учасник судового процесу, повинен добросовісно користуватись процесуальними правами та не зловживати ними.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ст. 12 ч. 4 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

З огляду на те, що позивачі, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, судом їх було повідомлено про розгляд справи, крім того, їх представник брав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, та їх неявка перешкоджає розгляду справи, суд дійшов висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку. А відтак, позивач не позбавлений доступу до правосуддя та має право повторно звернутись до суду в установленому законом порядку з таким же самим позовом.

Враховуючи вищезазначене, суд вважає необхідним залишити дану позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 10, 12, 13, 18, 43, 64, 128, 131, 223, 257, 258-261, 353, 355 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

позовну заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння,залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 25 квітня 2023 року.

Суддя Гусак О.С.