Ухвала

10 січня 2023 року

м. Київ

справа № 635/8494/20

провадження № 61-9972св22

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:

Стрільчука В. А. (суддя-доповідач), Ігнатенка В. М., Карпенко С. О.,

провівши в порядку письмового провадження попередній розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про визнання недійсним акта експертизи лічильника газу та рішення комісії, визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 22 листопада 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 07 вересня 2022 року,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила: визнати недійсним акт № 543 експертизи лічильника газу від 08 жовтня 2020 року Комісії Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» (далі - АТ «Харківгаз») спільно з Державним підприємством «Укрметртестстандарт»; визнати недійсним рішення Комісії з розгляду актів про порушення Мереф`янського відділення АТ «Харківгаз», оформлене протоколом від 09 грудня 2020 року № 3529, про задоволення акта про порушення від 06 липня 2020 року № 000597, донарахування об`ємів необлікованого природного газу за період з 06 січня 2020 року по 06 липня 2020 року вартістю 34 570,65 грн та компенсацію за рахунок споживача витрат в розмірі 3 577,99 грн, пов`язаних з проведенням експертизи ЗВТ (засобу вимірювання техніки) і встановлення нового ЗВТ; визнати протиправними дії АТ «Харківгаз» щодо складання акта-розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 09 грудня 2020 року на підставі акта про порушення від 06 липня 2020 року № 000597 до споживача ОСОБА_1 ; зобов`язати АТ «Харківгаз» не здійснювати відключення житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , від мережі газопостачання у разі несплати донарахувань об`ємів необлікованого природного газу та вартості послуг, визначених рішенням Комісії з розгляду актів про порушення Мереф`янського відділення АТ «Харківгаз», оформленим протоколом від 09 грудня 2020 року № 3529; зобов`язати АТ «Харківгаз» провести перерахунок обсягу споживання природного газу споживачем ОСОБА_1 за об`єктом, розташованим за адресою: АДРЕСА_1 , за період до 06 липня 2020 року, згідно з показниками лічильника газу - 72 213,1 куб. м; зобов`язати АТ «Харківгаз» не здійснювати відключення житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 від мережі газопостачання у разі несплати заборгованості за період до 06 липня 2020 року до проведення перерахунку обсягу спожитого природного газу за фактичними показниками лічильника газу.

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 22 листопада 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Полтавського апеляційного суду від 07 вересня 2022 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Харківського районного суду Харківської області від 22 листопада 2021 року - без змін.

04 жовтня 2022 року ОСОБА_1 подала засобами поштового зв`язку до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Харківського районного суду Харківської області від 22 листопада 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 07 вересня 2022 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов.

Статтею 388 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) визначено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 17 жовтня 2022 року відкрито касаційне провадження в цій справі та витребувано її матеріали з Полтавського районного суду Полтавської області.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

За змістом пункту 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Згідно з частиною п`ятою статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку. Про призначення справи до судового розгляду постановляється ухвала, яка підписується всім складом суду.

Виходячи з викладеного, зважаючи на те, що під час проведення попереднього розгляду справи не встановлено обставин, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України, справу слід призначити до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Враховуючи категорію і складність справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись статтями 34, 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» про визнання недійсним акта експертизи лічильника газу та рішення комісії, визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 22 листопада 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 07 вересня 2022 року призначити до судового розгляду Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у кількості п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:В. А. Стрільчук

В. М. Ігнатенко

С. О. Карпенко