справа 278/1456/23
У Х В А Л А

31 березня 2023 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Євген Татуйко, розглянувши заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ОСОБА_3 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду із зазначеною заявою, оглянувши яку приходжу до висновку, що підстав для відкриття провадження у справі, на даний час, немає, а заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Так, у вказаному позові заявниця просить вирішити питання щодо визнання житлового будинку, двох транспортних засобів, саду з плодових дерев та сонячну електростанцію приватного домогосподарства спільною сумісною власність сторін як подружжя та визнати за позивачем право власності на 1/2 частини кожного із спірних об`єктів. Ціна позову, на думку позивача, складає 2158011 гривень.

Процесуальним законом дане питання врегульовані наступними положеннями законодавства України.

Відповідно до приписів п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Водночас, суд, дослідивши матеріали, що додані до позовної заяви, не вияви жодних документів, із яких можливо було б дійти однозначного висновку з приводу вартості спірного майна.

Абзацом першим статті 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" визначено, що оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності.

Стаття 5 вище вказаного закону визначає, що суб`єктами оціночної діяльності є: суб`єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб`єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі. Права, обов`язки та відповідальність суб`єктів оціночної діяльності встановлюються цим та іншими законами.

Згідно абзацу 9 частини 2 статті 7 Закону України " Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" проведення оцінки майна є обов`язковим за рішенням суду.

Виходячи з наведеного, заявниці слід надати суду інформацію щодо реальної вартості спірного майна на момент звернення останньої до суду із даною позовною заявою.

Окрім цього, оскільки на момент постановлення даного судового акту встановити дійсну вартість ціни позову не вбачається за можливе, то і визначити вид позовного провадження, за правилами якого слід здійснювати розгляд даної справи, також не вбачається за можливе.

Разом з тим, суд зауважує, що відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положення ч. 9 ст. 185 ЦПК України вказують на те, що заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Так, позивачкою до матеріалів позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору від 22 березня 2023 року згідно якої заявниця сплатила судовий збір у розмірі 8052 гривні. Проте, станом на момент ухвалення даного рішення, у суду відсутністі відомості, що б підтверджували, що вище вказаний судовий збір зараховано до спеціального фонду державного бюджету.

Також, приписи п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачають, що позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви. Водночас такі відомості у зазначеному позові відсутні.

Згідно з ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч. 1 ст. 185 ЦПК України, --

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву залишити без руху з наданням п`ятиденного строку для усунення недоліків зазначених в даному рішенні з дня отримання його копії.

Роз`яснити заявнику, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається авторові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Євген Татуйко