Справа № 643/4675/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2023 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена І.П., дослідивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілоан» про визнання кредитного договору недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

17.03.2021р. до Московського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілоан», про захист прав споживача.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 22.03.2021р. у цивільній справі за вказаним позовом відкрито загальне позовне провадження, призначено підготовче судове засідання.

На виконання розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 року № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності справ в умовах воєнного стану» вказана справа була направлена за підсудністю до Октябрського районного суду м. Полтави.

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 22.03.2023р. цивільну справу було передано за підсудністю до Шевченківського районного суду м.Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.10.2023р., цивільна справа надійшла в провадження судді Романишеної І.П.

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Києва від 19.10.2023р. було прийнято до розгляду вказану цивільну справу, а також залишено без руху позовну заяву.

В порядку усунення недоліків позивачу запропоновано надати до суду в термін 5 (п`ять) днів з дня отримання копії ухвали: докази сплати судового збору у розмірі 908 грн.

Копію ухвали суду було направлено на електронну адресу позивача та доставлено до електронної скиньки одержувача 19.10.2023р., яка зазначена в позовній заяві, про що в матеріалах справи міститься відповідна довідка.

Верховний Суд у постанові від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 зазначив, що якщо учасник надав суду електронну адресу(хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Cтаном на 10.11.2023р. недоліки позовної заяви не усунуто та із заявою про поновлення (продовження) строку на усунення недоліків позовної заяви позивача до суду не звертався.

Суд, враховує рішення Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" від 28 жовтня 1998 року та "Креуз проти Польщі" від 19 червня 2001 року, в яких ЄСПЛ вкотре було підкреслено, що право на суд не є абсолютним та вказано, що "якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити перетворити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним".

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності ,так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

Відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Згідно п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Відтак, оскільки недоліки позовної заяви не усунуто, приходжу до переконання, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 175, 187, 257, 354-355 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Мілоан» про визнання кредитного договору недійсним, - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для залишення позову без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СУДДЯ І.П. РОМАНИШЕНА