Справа № 212/6089/13-ц
У Х В А Л А

01 травня 2023 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкін І.Б., розглянувши заяву представника боржника ОСОБА_1 - адвоката Бражника Дениса Сергійовича про скасування судового наказу у справі № 212/6089/13-ц, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла вказана заява. Заява вмотивована тим, що 16.07.2013 року судом видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по оплаті за отримані послуги з централізованого опалення на користь ДП «КРИВОРІЗЬКА ТЕПЛОЦЕНТРАЛЬ» в загальному розмірі 10383, 29 гривень. Копія вказаного судового наказу отримана адвокатом Бражником Д.С. 17.04.2023 року, отже вважає, що строк для звернення із заявою про скасування судового наказу ним не пропущено. Крім того вважає вимоги заявника необґрунтованими у зв`язку з тим, що між боржником та заявником не укладався договір про надання послуг з централізованого опалення. Під час ознайомлення з матеріалами справи, остання не містить крім обкладинки та оригіналу судового наказу взагалі нічого. Акцентували увагу суду, що відповідно до копії закордонного паспорту ОСОБА_1 , остання мешкає в іншій країні з 2014 року, а до 2014 року постійно виїздила на заробітки до рф, а отже фактично не мешкала за адресою по якій виникли борги, тобто фактично послуги не отримувала, таким чином заборгованість безспірною бути не може, в матеріалах справи відсутні розрахунки нарахування заборгованості. Вважає, що мається спір про право, який може бути розглянутий лише в судовому засіданні.

Суд, розглянувши заяву та додані до неї матеріали, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

До заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті (п. 3 ч. 5 ст. 171 ЦПК України).

У ч. 2 ст. 171 ЦПК України зазначено, що заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З матеріалів справи вбачається, що 16.07.2013 року Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області винесено судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ДП «КРИВОРІЗЬКА ТЕПЛОЦЕНТРАЛЬ» заборгованості за договором в розмірі 10 383, 29 грн. та судового збору 114, 70 грн. ( а.с. 1).

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копія судового наказу була отримана ОСОБА_1 12.08.2013 року (а.с.2).

Відповідно до ст. 123 ЦПК України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

У поданій заяві про скасування судового наказу представник боржника адвокат Бражник Д.С. зазначив, що копію судового наказу він отримав 17.04.2023 року, однак, у матеріалах справи міститься єдиний і належний доказ отримання боржницею копії судового наказу - це рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 12.08.2013 року. Тому перебіг строку для подання ОСОБА_1 заяви про скасування судового наказу розпочався 13.08.2013 року.

Надаючи оцінку наявному в матеріалах справи повідомленню про вручення поштового відправлення, суд бере до уваги Правила надання послу поштового зв`язку, затверджені постановою КМ України від 05.03.2009 № 270, які передбачають порядок вручення рекомендованих поштових відправлень та за змістом яких перевірка документів, що посвідчують особу адресата (фізичну особу), особу, яка одержує поштове відправлення замість такого адресата, родинні зв`язки з адресатом, а також належне оформлення повідомлення про вручення поштового відправлення покладено на працівників поштового зв`язку.

Добросовісне виконання працівниками оператора поштового зв`язку акціонерного товариства «Укрпошта» своїх службових обов`язків, у цьому випадку, презюмується, а в матеріалах справи відсутні належні і допустимі докази протилежного.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 13 січня 2021 року у справі №1519/2-4031/11 та від 24 травня 2021 року у справі №565/875/19.

Суд критично оцінює твердження представника боржника про те, що копія судового наказу отримана 17.04.2023 року, оскільки належність підпису у рекомендованому повідомленні заявником не спростовується, а у суду відсутні підстави ставити під сумнів належність підпису у заяві ОСОБА_1 ..

Рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 2) не містить відомостей про те, що поштову кореспонденцію було вручено за довіреністю іншій особі, ніж тій, яка зазначена адресатом в повідомленні.

Заява про скасування судового наказу подана представником ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 26.04.2023 року з пропуском визначеного ч. 1 ст. 170 ЦПК України строку.

Згідно з ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У кожному випадку, суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку.

При цьому, поважними причинами пропуску строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.

За змістом статей 81, 127 ЦПК України, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку (майже 10 років) на звернення до суду із заявою про скасування судового наказу ані боржниця, ані її представник не надали, таким чином суд дійшов висновку про відсутність підстав для його поновлення.

Доводи представника боржниці зводяться до заперечення факту отримання боржником судового наказу, який підтверджується підписом у рекомендованому поштовому відправленні та не може бути спростований відомостями паспорту з відмітками про перетин державного кордону.

Право доступу до правосуддя, не є абсолютним, а його реалізація має відбуватися із дотриманням процесуального строку, що забезпечує юридичну визначеність та остаточність судового рішення.

За змістом ч. 2 ст. 171 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Враховуючи наведене, беручи до уваги положення ч. 2 ст. 171 ЦПК України, суд приходить до переконання, що зазначена заява підлягає поверненню представнику боржника.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 171, 260 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

У поновленні строку на звернення із заявою про скасування судового наказу - відмовити.

Заяву представника боржника ОСОБА_1 - адвоката Бражника Дениса Сергійовича про скасування судового наказу у справі № 212/6089/13-ц - повернути представнику боржника.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів після її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи,яка її оскаржує,апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя І. Б. Чайкін