ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/3313/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" квітня 2023 р. Дарницького районного суду м. Києва в складі

головуючої судді Шаповалової К.В.,

за участі секретаря судового засідання Москаленко А.П.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а питання щодо прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди до спільного розгляду із позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про витребування майна та стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

14 листопада 2022 року до Подільського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_4 до ОСОБА_2 про витребування майна із чужого незаконного володіння, стягнення грошових коштів.

В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що 25 серпня 2021 року він, строком на 8 місяців, орендував житловий будинок у АДРЕСА_1 , у ОСОБА_2 . Орендна плата становила 15000 грн на місяць, кошти було сплачено за перший та останній місяць оренди. 24 лютого 2022 року позивачу з сім`єю довелося покинути помешкання, у зв`язку із військовими діями, що відбувалися у м. Києві, залишивши в помешканні свої особисті речі. Згодом відповідач повідомила позивачу, що у будинок заселилися її чоловік з матір`ю, а ще пізніше відповідачем було заявлено про те, що деякі речі у будинку пошкоджені з вини позивача та його сім`ї. У червні 2022 року позивач приїхав до будинку, щоб забрати особисті речі та вирішити питання з приводу часткової компенсації та ремонту пошкоджених речей, однак відповідач відмовилася вести перемовини та віддавати речі, натомість наполягала на сплаті визначеної нею суми коштів за пошкоджене майно. Наразі позивач просить суд витребувати у відповідача та повернути належні йому речі, стягнути безпідставно отримані відповідачем кошти у розмірі 15 000,00 грн., які були сплачені позивачем на перед за оренду помешкання та стягнути з відповідача моральну шкоду у розмірі 50 000,00 грн.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 21 листопада 2022 року дану позовну заяву було передано за підсудністю до Дарницького районного суду м. Києва.

27 лютого 2023 року справа надійшла до зазначеного суду.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 лютого 2023 року цивільну справу № 758/10411/22 передано судді Шаповаловій К.В.

09 березня 2023 року до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідача.

Ухвалою суду від 13 березня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду у підготовче засідання на 25 квітня 2023 року.

7 квітня 2023 року від відповідача у справі надійшов відзив на позовну заяву. Також 7 квітня 2023 року від відповідача до суду надійшла зустрічна позовна заява.

У підготовчому засіданні 25 квітня 2023 року відповідачка та її представник просили суд прийняти до спільного розгляду зустрічний позов.

Представник позивача заперечувала проти прийняття зустрічної позовної заяви.

Відповідно до статті 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

В ухвалі суду про відкриття провадження у справі судом був встановлений для відповідача строки подання відзиву протягом 15 днів з дня отримання ухвали суду та позовної заяви з додатками.

Враховуючи дату отримання відповідачем копії позовної заяви з додатками та ухвалу про відкриття провадження у справі - 23 березня 2023 року, відповідачем зустрічна позовна заява була подана у строки, визначені нормами ЦПК України.

Відповідно до статті 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.

Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. При винесенні ухвали про об`єднання позовів в одне провадження, суд повинен вирішити питання про відповідність зустрічної позовної заяви вимогам про взаємопов`язаність і доцільність спільного розгляду зустрічного та первісного позовів.

Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову суд першої інстанції вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову.

Звертаючись із зустрічним позовом, ОСОБА_2 просить суд стягнути з ОСОБА_4 упущену вигоду у розмірі 180000 грн (неможливість здавати в оренду протягом тривалого часу, пошкоджений ОСОБА_4 будинок), вартість ремонтних робіт в розмірі 89220,64 гн, заборгованість по сплаті за спожиту електроенергію в розмірі 5127,05 грн, пеню за несвоєчасну сплату орендної плати в розмірі 1950 грн та моральну шкоду в розмірі 50000 грн.

Поряд з цим, звертаючись із первісним позовом до суду ОСОБА_4 просив суд витребувати від ОСОБА_2 належні йому на праві власності рухомі речі (одяг, іграшки, взуття інструменти, побутові предмети), стягнути безпідставно отримані кошти у розмірі 15000 грн як орендна плата за останній місяць оренди житла та стягнути моральну шкоду.

Підстава позову - це обставини (юридичні факти), з наявністю або відсутністю яких закон пов`язує виникнення чи припинення матеріально-правових відносин між сторонами.

Предметом позову є безпосередньо матеріально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої особа звертається до суду за захистом своїх прав чи інтересів, а предметом спору є об`єкт спірних правовідносини, матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

З матеріалів справи убачається, що предметом первісного позову є витребування майна, стягнення безпідставно набутих коштів та моральної шкоди.

Предметом зустрічного позову є стягнення шкоди майнової та моральної, яка була завдана діями відповідача позивачу.

Суд зазначає, що враховуючи предмет та підстави первісного позову під час розгляду справи необхідно встановити факт утримання майна позивача відповідачкою, належність цього майна саме позивачу та правомірність такого утримання, а також обставини безпідставності отриманих відповідачкою коштів у розмірі 15000 грн та наявність підстав для їх повернення, наявність підстав для відшкодування моральної шкоди.

В той час, як за зустрічним позовом необхідно встановити: наявність майнової шкоди, протиправна поведінка заподіювача шкоди, причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою, вина, а також розмір такої шкоди, наявність борговоих зобов`язань відповідача перед позивачем за комунальні послуги, за користування будинком (своєчасна сплати орендної палит), їх розмір та наявність підстав для застосування штрафних санкцій, передбачених умовами договору оренди.

Отже, враховуючи предмет та підстави первісного та зустрічного позовів, їх спільний розгляд не є доцільним, оскільки такі позови не є взаємовиключними, прийняття зустрічного позову до спільного розгляду затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе, можливо, до необхідності призначення експертиз, виклик свідків тощо.

ОСОБА_2 не позбавлена права звернутись із окремим позовом до суду до ОСОБА_4 для відшкодування завданої їй шкоди.

Наявність окремих судових прав у цьому випадку не призведе до взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень, з огляду на підстави та предмет таких позовів.

Відповідно до частини третьої статті 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Зважаючи на викладене, з урахуванням приписів частини другої статті 193 ЦПК України, суд приходить до висновку, що зустрічна позовна заява підлягає поверненню заявнику.

На підставі викладеного, керуючись статтями 175, 185, 193, 194, 260 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

зустрічну позову заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_4 про відшкодування майнової та моральної шкоди - повернути заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали суду складено 27 квітня 2023 року.

Суддя К.В. Шаповалова