Справа №498/1692/23
Провадження по справі №2/498/324/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2023 року сел. Велика Михайлівка

Суддя Великомихайлівського районного суду Одеської області Чернецька Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з неповнолітньою дитиною,

ВСТАНОВИВ:

31 жовтня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з неповнолітньою дитиною.

Однак, судом встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст. 175-177 ЦПК України.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України, до відкриття провадження у справі суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, викладеним у статтях175і177цьогоКодексу, чи підсудна справа даному суду, чи немає інших підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження суддя виходить із наступного.

Так, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Згідно з п. 5, п. 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Однак вищевказаних вимог позивач при зверненні до суду не дотримався.

Так, відповідно до заявлених позовних вимог позивач просить:

1. Зобов`язати ОСОБА_2 не перешкоджати ОСОБА_1 брати участь у вихованні та вільному спілкуванні з донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

2. Визначити наступні способи його участі у вихованні доньки ОСОБА_3 : - встановити можливість перебування доньки за місцем проживання батька ОСОБА_1 без присутності матері, кожного першого, третього та п`ятого тижня місяця з 10:00 год п`ятниці по 22:00 год. неділі;

- половину літніх канікул дитина проводить з батьком (два тижні у батька, потім два тижня у матері, почергово);

- необмежене спілкування з донькою ОСОБА_3 особисто, засобами телефонного, поштового, електронного та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування між батьком і донькою;

- в день його побачення з донькою, він має право забирати доньку з дому/школи особисто;

- можливість брати доньку у святкові дні в порядку черговості.

Відповідно до ст. 158 СК України, за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування (частини перша, друга статті 159 СК України).

Тобто, саме орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. І лише після того, коли один із батьків ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду.

Однак в прохальній частині позовної заяви позивачем зазначено інший спосіб участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею ніж це визначено у висновку органу опіки та піклування «Про встановлення порядку участі батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вихованні малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ».

У разі наявності спору між батьками про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною, відповідно до ч.4 ст.19 СК України участь органу опіки та піклування у розгляді цих справ є обов`язковою. На підставі ч.5 ст.19 СК України орган опіки та піклування має надати письмовий висновок щодо вирішення спору на підставі відомостей, одержаних від батьків дитини, з приводу усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з дитиною, так і заперечень другого з батьків.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ЦК України органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

За такої обставини позивачу необхідно вказати у позовній заяві відповідний орган опіки та піклування.

У позовній заяві не конкретизований зміст позовних вимог та відсутній виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують вказані обставини.

Всупереч положенням ст.175 ЦПК України, ст.19 СК України, позовна заява не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, а саме, в матеріалах позовної заяви не зазначено доказів, що підтверджують ухилення відповідача від виконання рішення органу опіки та піклування, що є передбаченою підставою звернення до суду за усуненням таких перешкод.

Так, у змісті позовної заяви зазначено, що з липня 2021 року відповідачка чинить позивачу перешкоди у спілкуванні з дитиною, не реагує на його прохання щодо побачень з дочкою. Однак доказів вказаним обставинам не надано.

Позивач повинен викласти фактичні обставини, які виникають внаслідок поведінки відповідачки та, за яких відповідач має перешкоди у спілкуванні з дитиною, з посиланням на докази таким обставинам.

Відповідно до ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 176, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі у вихованні, спілкуванні з неповнолітньою дитиною - залишити без руху.

Надати позивачу 10-денний строк для усунення недоліків, який обчислюється з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі коли недоліки заяви вчасно усунені не будуть або будуть усунені частково, заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.С. Чернецька