ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«24» липня 2023 року

м. Харків

справа № 639/8201/21

провадження № 22ц/818/1038/23

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),

суддів Маміної О. В., Яцини В.Б.,

учасники справи:

позивач - Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк»,

відповідачі - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» на ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 10 квітня 2023 року в складі судді Рубіжного С.О.

в с т а н о в и в:

У грудні 2021 року Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, в якому просив стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість в розмірі 3564,44 доларів США, що за курсом 26,70 відповідно до службового розпорядження Національного банку України від 21 вересня 2021 року складає 95 170,55 грн станом на 21 вересня 2021 року за кредитним договором № К3М0АК22092361 від 20 лютого 2008 року, яка складається з 3% річних від простроченої суми в розмірі 3564,44 доларів США; стягнути солідарно з відповідачів судові витрати.

У березні 2023 року Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» звернувся до суду з уточненою позовною заявою, в якій просив стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість в розмірі 5451,24 доларів США, що за курсом 26,70 відповідно до службового розпорядження Національного банку України від 21 вересня 2021 року складає 145 548,11 грн станом на 21 вересня 2021 року за кредитним договором № К3М0АК22092361 від 20 лютого 2008 року, яка складається з 3% річних від простроченої суми в розмірі 5451,24 доларів США; стягнути солідарно з відповідачів судові витрати.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 10 квітня 2023 року подану уточнену позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» - повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою суду Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» подав апеляційну скаргу, в якій просив ухвалу скасувати та подану уточнену позовну заяву прийняти до розгляду, судові витрати покласти на відповідача.

Апеляційна скарга мотивована тим, що при постановленні ухвали суд першої інстанції порушив норми процесуального права, не врахував того, що перше судове засідання відбулося 10 квітня 2023 року, отже подання 17 березня 2023 року уточненого позову відбулося до початку першого судового засідання.

Відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи до суду апеляційної інстанції не налходило.

Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» необхідно залишити без задоволення, ухвалу суду залишити без змін.

Повертаючи уточнену позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк», суд першої інстанції виходив із того, що така заява була подана з порушенням процесуальних строків, встановлених законом.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у грудні 2021 року Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, в якому просив стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість в розмірі 3564,44 доларів США, що за курсом 26,70 відповідно до службового розпорядження Національного банку України від 21 вересня 2021 року складає 95 170,55 грн станом на 21 вересня 2021 року за кредитним договором № К3М0АК22092361 від 20 лютого 2008 року, яка складається з 3% річних від простроченої суми в розмірі 3564,44 доларів США; стягнути солідарно з відповідачів судові витрати.

Ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 23 грудня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням учасників справи, призначено судове засідання на 07 лютого 2022 року.

07 лютого 2022 року Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» подав до суду першої інстанції заяву та клопотання про відкладення розгляду справи, призначене на 07 лютого 2022 року, у зв`язку з необхідністю додаткового часу для надання доказів та пояснень по справі.

Судовий розгляд неодноразово відкладався на 28 березня 2022 року, 16 листопада 2022 року, 26 січня 2023 року, 07 березня 2023 року, 10 квітня 2023 року.

17 березня 2023 року Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» звернувся до суду з уточненою позовною заявою, в якій просив стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 заборгованість в розмірі 5451,24 доларів США, що за курсом 26,70 відповідно до службового розпорядження Національного банку України від 21 вересня 2021 року складає 145 548,11 грн станом на 21 вересня 2021 року за кредитним договором № К3М0АК22092361 від 20 лютого 2008 року, яка складається з 3% річних від простроченої суми в розмірі 5451,24 доларів США; стягнути солідарно з відповідачів судові витрати.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 10 квітня 2023 року подану уточнену позовну заяву Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» - повернуто позивачу.

Згідно зі статтею 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищає суд; кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Верховний Суд зазначає, що право на суд стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Отже, реалізація права особи на судовий захист здійснюється в порядку, встановлено процесуальним законом.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина перша та друга статті 2 ЦПК України).

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (див. DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України).

Відповідно до частин першої, другої та четвертої статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, № 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України).

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина третя статті 13 ЦПК України).

Сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі (частини перша-третя статті 49 ЦПК України).

Згідно з пунктами 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Системний аналіз положень статей 49, 279 ЦПК України дає підстави стверджувати, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, то зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, оскільки підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого (ще одного) позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстав позову (див постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2021 року у справі № 405/3360/17 (провадження № 61-9545сво21)).

Як вбачається з матеріалів справи ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Харкова від 23 грудня 2021 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням учасників справи. Перше судове засідання призначене на 07 лютого 2022 року.

17 березня 2023 року Акціонерне товариство Комерційний Банк «ПриватБанк» звернувся до суду з уточненим позовом (збільшення розміру позовних вимог), яку банк мав би подати не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, яке відбулося 07 лютого 2022 року.

Повертаючи уточнену позовну заяву (збільшення розміру позовних вимог) Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк», суд першої інстанції правильно виходив із того, що така заява була подана після проведення першого судового засідання (07 лютого 2022 року), тобто з порушенням процесуальних строків, встановлених статтею 49 ЦПК України, а відтак процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 31 березня 2021 року у справі № 357/8533/19 (провадження № 61-5165св20), від 08 квітня 2019 року у справі № 635/7880/16-ц (провадження № 61-41481св18).

Доводи Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» про те, що перше судове засідання відбулося 10 квітня 2023 року, отже подання 17 березня 2023 року уточненого позову відбулося до початку першого судового засідання, колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки перше судове засідання в даній справі відбулося 07 лютого 2022 року.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а зводяться до незгоди з судовим рішенням у справі, власного тлумачення норм процесуального права.

Судове рішення перевіряється в межах доводів та вимог апеляційної скарги, тому судова колегія визнає, що судове рішення судом ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, що відповідно до статті 375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення без змін.

Оскільки розглядається лише процесуальне питання, а не вирішується спір по суті, питання щодо стягнення судового збору за подачу апеляційної скарги на цій стадії не вирішується.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст.ст.381, 384, 389 ЦПК України

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний Банк «ПриватБанк» - залишити без задоволення.

Ухвалу Жовтневого районного суду м. Харкова від 10 квітня 2023 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді О. В. Маміна

В.Б. Яцина

Повний текст постанови складено 24 липня 2023 року.