КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 761/30656/20
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4244/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Юзькова О.Л.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.

11 квітня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді: Семенюк Т.А.

Суддів: Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

при секретарі - Максюк І.Г.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві, справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2022 року в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» до ОСОБА_1 , треті особи: Державне підприємство «Національні інформаційні системи» в особі регіональної Філії міста Києва та Київської області, Територіальний сервісний центр Міністерства внутрішніх справ №8044 в особі Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ про звернення стягнення на предмет застави,-

В С ТА Н О В И В :

У вересні 2020 року представник позивача звернувся до суду першої інстанції до відповідачів з даним позовом, в якому просив звернутистягнення на предмет застави, в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_2 за кредитним договором №8 від 10.07.2008 р. на підставі договору застави автомобіля від 10.07.2008 року, посвідченого нотаріусом Броварського міського нотаріального округу Писаним В.Г. та зареєстрованого в реєстрі за № 4394, транспортний засіб PORCHE CAYENNE, 2008 року випуску; номер шасі (кузова, рами): НОМЕР_1 , який належить на праві власності ОСОБА_1 на користь ТОВ«Вердикт Капітал» .

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 20 листопада 2020 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання з повідомленням учасників справи на 11 лютого 2021 року.

Судом встановлено, що представник позивача в судове засідання призначене на 12.09.2022 рокуне з`явився, подав на електронну адресу суду клопотання про відкладення розгляду справи.

10.11.2022 рокутакож не з`явився для розгляду справи по суті. 07.11.2022 рокупредставник ТОВ «Вердикт Капітал» через систему «Електронний суд»подав заяву про проведення судового засідання 10.11.2022 року в режимі відеоконференції, а у разі неможливості її проведення - відкласти розгляд справи, проте, представниом позивача не було виконано положення ч. 2 ст. 212 ЦПК України відповідно до яких учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання.

Заяв про розгляд справи за відсутністю представника позивача наадресу суду не надходило.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2022 року позов ТОВ «Вердикт Капітал» залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду, генеральний директор ТОВ «Вердикт Капітал» Іжаковський О.В. подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального права та не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що матеріали справи не містять жодного належного доказу, який би підтверджував факт повідомлення позивача ТОВ «Вердикт Капітал» про час та місце розгляду справи, в тому числі і 10.11.2022 року, зокрема в матеріалах справи є відсутніми розписка про отримання повістки або рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення. Офіційної ж електронної адреси ТОВ «Вердикт Капітал» взагалі не має.

Щодо клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції, апелянт зазначив, що інтенсивність бойових дій по всій території України, непередбачуваність місця, дати і часу наступного ракетного удару чи атаки БПЛА по території України, надали права представнику позивача легітимно вважати, що в цей період часу, зокремаі 10.11.2022 року, існує високий ризик настання небезпечних наслідків для його життя та здоров`я внаслідок бойових дій, і цей ризик в тому числі кратно збільшується в зв`язку із необхідністю переїзду з м. Рівне (з місця знаходження представника позивача) доприміщення суду в м. Київ, у зв`язку із чим і було подане дане клопотання, в якому зокрема було зазначено, що у разі неможливості її проведення - відкласти розгляд справи.

Відзив на апеляційну скаргу до суду апеляційної інстанції не надходив, що за положеннями ч. 3 ст. 360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що належним чином повідомлена сторона позивача не з`явилась в судові засідання 12.09.2022 та 10.11.2022, заяв про розгляд справи без участі позивача або представника позивача до суду не надходило, тому позов залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Проте, з такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погодитись не може з огляду на наступне.

Згідно з частинами 2-4 ст. 128 ЦПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

У ч. 8 ст. ст. 128 ЦПК України передбачено, що днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. Якщо повістку надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, повістка вважається врученою у робочий день, наступний за днем її відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про її доставлення.

Відповідно до положень ч. 1-5 ст. 128 ЦПК України, суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Судова повістка, а у випадках, встановлених ЦПК України, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Згідно з ч. 13 ст. 128 ЦПК України за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Поінформованість осіб, які беруть участь у справі, про час і місце судового розгляду, є однією із суттєвих гарантій реалізації ними права на особисту участь у процесі. З цією метою законодавець передбачив різні форми повідомлення особи про час і місце судового засідання та способи їх доставки: поштою - рекомендованим листом з повідомленням про вручення, через кур`єрів, через сторону або її представника, безпосередньо в суді, телеграмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, через оголошення в пресі.

Колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні підтвердження щодо отримання стороною позивача копії повістки на судові засідання 12.09.2022 року та 10.11.2022 року засобами поштового зв`язку.

Судом враховано, що в матеріалах справи міститься довідка про доставку електронного листа «судова повістка про виклик до суду» від 01.07.2022 на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1, що згідно матеріалів справи належить позивачу, проте у вказаній довідці не зазначено, на яку саме дату судового засідання був направлений вказаний документ одержувачу.

09 вересня 2022 року представник ТОВ «Вердикт Капітал» надіслав на електронну адресу суд першої інстанції клопотання про відкладення розгляду справи, призначеної на 12.09.2022 року, у зв`язку із введеним військовим станом , що стало підставою тимчасового призупинення діяльності товариства та вказано, що у випадку неможливості відкладення розглядати справу без участі позивача.

У зв`язку з неявкою учасників процесу на судове засідання 12.09.2022 року, секретарем судового засідання складено довідку, розгляд справи призначено на 10.11.2022 року.

Як вже було зазначено вище, в матеріалах справи відсутні докази отримання позивачем копії повістки на судове засідання 10 листопада 2022 року.

Проте, 07.11.2022 року та 09.11.2022 року представник ТОВ «Вердикт Капітал» - Бовгиря О.П. надіслав на електронну адресу суду першої інстанції клопотання про участь представника в судовому засіданні 10.11.2022 року в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду та вказав, що у разі неможливості розгляду справи відкласти судове засідання, посилаючись на віддаленість місця здійснення адвокатської діяльності (м. Рівне) та військовий стан, оголошений в Україні.

Відповідно до норми ст.212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного цифрового підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву. Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду. Проте, як вбачається з матеріалів справи по вказаних клопотаннях суд першої інстанції не вирішив питання.

Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи касаційну скаргу, зазначила у своїй ухвалі від 07 червня 2022 року у справі №910/10006/19, що з огляду на умови та обстановку, за яких має здійснюватися правосуддя і на необхідність дотримання принципів рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласності та відкритості судового процесу; змагальності сторін та розумних строків розгляду справи, звернення до суду з клопотанням про розгляд справи в режимі відеоконференції дозволить дослідити й оцінити доводи касаційної скарги без порушення означених засад судочинства та водночас гарантувати та не наражати відвідувачів судового засідання на загрози їхньому життю, здоров`ю та безпеці, що можуть виникнути в умовах воєнної агресії проти України.

Зі змісту оскаржуваної ухвали не вбачається обґрунтування неможливості розгляду спору по суті за наявними матеріалами справи, не зазначено, яким чином неявка позивача в судове засідання у цьому випадку перешкоджала вирішенню спору по суті за наявними у матеріалах справи доказами, не вказано, які саме вимоги суду не було виконано позивачем.

Обставин справи, які б свідчили про те, що позивач здійснює свої права та обов`язки недобросовісно, не встановлено.

При цьому, позивач не відмовлявся в будь-який опосередкований спосіб від своїх вимог і в матеріалах справи відсутні беззаперечні докази про втрату його інтересу до власної позовної заяви, а відтак, використаний судом процесуальний засіб у виді залишення позовної заяви без розгляду не є пропорційним досягнутій цілі обмеження позивача.

Такий висновок відповідає викладеному у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2020 року у справі № 756/13550/16-ц, провадження № 61-12557св20.

Як вбачається з матеріалів справи, явка позивача до суду обов`язковою не визнана, усі наявні у нього докази подані разом з позовною заявою.

Крім того, як відзначив Європейський Суд з прав людини у рішенні «МПП «Голуб» проти України» від 18 жовтня 2005 року, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження не будуть сумісними з пунктом 1 статті 6, якщо вони не мають легітимну мету та не є пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Загалом Європейський Суд з прав людини у своїй практиці критично оцінює надмірну формалізованість вимог національного законодавства різних держав-учасниць, що перешкоджають доступу до суду.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що висновок суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду є передчасним, а тому ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Вердикт Капітал» - задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 10 листопада 2022 року - скасувати. Справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає чинності з моменту її проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст виготовлено 26 квітня 2023 року.

Головуючий

Судді