03 квітня 2023 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Саламон О.Б.
за участі секретаря Рябенко В.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме кв. АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що є співвласником вказаної квартири на підставі свідоцтва про право власності. В спірній квартирі зареєстровано четверо осіб: ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , при цьому відповідач фактично в квартирі ніколи не проживала, участі в утриманні житла не приймала, особистих речей у квартирі немає. Неодноразово звертався до відповідача з проханням знятися з реєстраційного обліку, проте остання відмовляється. У зв`язку з вказаним, позивач вимушений звертатись до суду з зазначеним позовом.
Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва Саламон О.Б від 29.12.2022 відкрито провадження по справі, постановлено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження.
Представник позивача в судовому засіданні 15.03.2023 підтримав вимоги позову в повному обсязі. В судове засідання, призначене на 03.04.2023 не з"явилася, надано заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала щодо ухвалення заочного рішення по справі.
Відповідач в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, про розгляд справи повідомлялась належним чином, за зареєстрованим місцем проживання, відзив до суду не направила.
Суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача, виходячи з вимог ст.128 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно з якими в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаною в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Третя особа - ОСОБА_3 допитаний судовому засіданні в якості свідка, підтримав вимоги позову, зазначивши, що ОСОБА_2 не проживала в квартирі і не проживає з моменту реєстрації.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
Стаття 263 ЦПК України регламентує, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Згідно зі ст.ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених ст. 82 цього Кодексу, тобто тягар доказування лежить на сторонах цивільно-правового спору.
Згідно зі ст.ст. 76-79 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини (факти), які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у учасників справи, виникає спір.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Вислухавши пояснення представника позивача, свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , які підтвердиди відсутність ОСОБА_2 за місцем реєстрації, дослідивши та всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані у справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Судом встановлено, що у відповідності до свідоцтва про право власності, позивач є співвласником кв. АДРЕСА_1 .
Згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 30298914 власниками є ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .
ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить свідоцтво про смерть №S 6804/2022.
Відповідач ОСОБА_2 є родичкою померлої ОСОБА_4
Згідно відомостей Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА відповідачка ОСОБА_2 зареєстрована з 08.01.2019 за адресою: АДРЕСА_2 .
Як зазначено позивачем ОСОБА_1 , який допитаний в якості свідка, ОСОБА_2 хоча і зареєстрована, але фактично ніколи в квартирі не проживала, не має особистих речей та не сплачує кошти за комунальні послуги.
Вказане підтверджується актом, довідкою від 14.12.2022 про обстеження квартири на предмет проживання ОСОБА_2 , складеними працівниками ЖЕД-318 ОСОБА_7 , ОСОБА_8 у присутності та за свідченнями мешканців буд. АДРЕСА_3 .
Відповідач ОСОБА_2 не несе жодних обов`язків по утриманню житла за вказаною адресою.
Згідно ст. 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася в 1997 році відповідно до Закону України від 17 липня 1997 року № 475-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 Конвенції» закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст.316, 317, 319, 321 ЦК України).
Гарантуючи захист права власності, закон надає власнику право вимагати усунення, будь-яких порушень його прав, хоч би ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння. Способи захисту права власності передбачені нормами ст.ст. 16, 386, 391 ЦК України,
Об`єктом права власності особи може бути, зокрема, житло - житловий будинок, садиба, квартира (ст.ст. 379, 382 ЦК України).
Права власника житлового будинку квартири визначені ст.383 ЦК України та ст.150 ЖК України, які передбачають право власника використовувати житло для власного проживання, проживання членів сім`ї, інших осіб і розпоряджатися своїм житлом на власний розсуд.
Обмеження чи втручання у право власника можливе лише з підстав, передбачених законом.
Згідно з положеннями ст. 405 ЦК України, члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.
Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Приймаючи до уваги викладене та те, що відповідач не є членом сім`ї власників житла і реєстрація відповідача в спірній квартирі перешкоджає позивачу, як власнику розпоряджатись своїм майном та користуватись квартирою, відповідач взагалі не вселялася та не проживала у спірній квартирі, протилежне судом не встановлено, а тому вимога про визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, підлягає задоволенню.
Враховуючи те, що відповідно до ст. 7 Закону України „Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" рішення суду по справам даної категорії є безпосередньою підставою для зняття з реєстрації особи, яка визнана за рішенням суду такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, реєстраційний орган не вправі відмовити в знятті з реєстрації такої особи з посиланням на те, що суд не зобов`язав його вчинити цю дію.
Керуючись ст.ст. 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 211, 258, 259 ЦПК України, ст. 319, 321, 383, 386, 391, 405 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування - квартирою АДРЕСА_4 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено протягом 30 днів з дня його проголошення/складання повного тексту шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 .

Третя особа - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_5 .

Повний текст рішення складено 03.04.2023.

Суддя Деснянського районного суду м. Києва О.Б. Саламон