ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6515/23
провадження № 2/753/4338/23
У Х В А Л А

"04" липня 2023 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Гусак О.С.,

при секретарі Уляницькій М.В.,

за участю: представника позивача за первісним позовом - адвоката Голубничого О.І.,

відповідача за первісним позовом - ОСОБА_1 ,

представників відповідача за первісним позовом - адвокатів Зубицької Л.М., Волкова А.С.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та стягнення коштів та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ майна подружжя та стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

у квітні 2023 року адвокат Голубничий Олег Ігорович звернувся до суду в інтересах ОСОБА_2 з позовом до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та стягнення коштів.

Ухвалою суду від 1 травня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання на 30 травня 2023 року.

22 травня 2023 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ майна подружжя та стягнення коштів.

Ухвалою від 30 травня 2023 року прийнято зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ майна подружжя та стягнення коштів, та об`єднати в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та стягнення коштів.

4 липня 2023 року до суду від представника позивача за первісним позовом - адвоката Голубничого О.І. надійшла заява про зміну предмету позову. Вмотивована тим, що ознайомившись зі зустрічним позовом, позивач прийшов до висновку, що зустрічні вимоги є частково прийнятними для нього. Тому просить:

1. Поділити спільно нажите майно наступним чином:

- визнати за ОСОБА_2 право особистої приватної власності на: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 53,8 кв м, житловою площею 20 кв м; квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 43,1 кв м, житловою площею 15,6 кв м;

- визнати за ОСОБА_1 право особистої приватної власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , загальною площею 162,5 кв м, житловою площею 92,3 кв м;

- стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію його частки в спільній сумісній власності в розмірі 1 153 444 грн 41 коп;

2. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 компенсацію платежів сплачених за утримання спільної сумісної власності у розмірі 100 301 грн 21 коп;

3. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати, понесені у зв`язку з розглядом даної справи.

Представник позивача за первісним позовом - адвокат Голубничий О.І. заяву підтримав. Відповідач та її представники за первісним позовом проти задоволення заяви не заперечували.

Суд, дослідивши матеріали заяви про зміну предмету позову, приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Слід зазначити, що правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини третьої статті 46 Господарського процесуального кодексу викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

При цьому Верховний Суд зазначає про те, що доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову.

Враховуючи, що представник позивача за первісним позовом у встановлений законом строк подав заяву про зміну предмету позову, то суд вважає за необхідне вказану заяву прийняти до розгляду та долучити її до матеріалів справи, розгляд справи проводити з урахуванням заяви про зміну предмету позову.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 49, 190 260, ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

прийняти заяву адвоката Голубничого Олега Ігоровича подану в інтересах ОСОБА_2 про зміну предмету позову у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя та стягнення коштів та зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, поділ майна подружжя та стягнення коштів.

Роз`яснити відповідачам, що вони мають право надати відзив на заяву про зміну предмету позову в п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали суду про прийняття заяви про уточнення позовних вимог.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Встановити позивачам п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачам п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.С. Гусак