Справа № 442/7326/23
Провадження № 2-о/442/369/2023
УХВАЛА

п р о з а л и ш е н н я п о з о в н о ї з а я в и б е з р у х у

"18" жовтня 2023 р. Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Павлів З.С., розглянувши матеріали заяви представника заявника ОСОБА_1 адвоката Попів-Кішко Роксолани Йосипівни про визнання недієздатним, встановлення опіки та піклування, заінтересовані особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Дрогобицької міської ради, -

встановив:

16.10.2023 через систему «Електронний суд» представник заявника ОСОБА_1 адвокат Попів-Кішко Роксолана Йосипівна звернулася до суду із заявою, в якій просить визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити його опікуном останньої.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.175, 177 ЦПК України.

Наслідком недотримання умов визначених у ст.75, 177 ЦПК України є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо цей недолік не буде усунуто у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 185 ЦПК України).

Відповідно до ст.177 ЦПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Згідно зі статтею 38 ЦПК Україна особи, які беруть участь у цивільній справі, можуть брати у ній участь особисто або через представника (крім справ про усиновлення). Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.1 ст.237 ЦК України, представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє.

Частиною першою та другою статті 60 ЦПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. Відповідно до ч.4 ст.62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно із ч.1 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (ч.2 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Частиною 4 ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат, зокрема, зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики (пункт 1 частини першої статті 21 Закону про адвокатуру).

Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або Правилам адвокатської етики (частина третя статті 7 Правил адвокатської етики). Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки (частина перша статті 12-1 Правил адвокатської етики).

На підтвердження своїх повноважень Попів-Кішко Роксолана Йосипівна представила Ордер на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_1 . Ордер видано 12.09.2023.

В ордері зазначено, що такий видано на підставі договору про надання правової допомоги №53 від 30.05.2023.

Дана заява подана суду через систему «Електронний суд». Дана обставина стверджується квитанцією про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету Користувача ЄСІТС №263234 від 16.10.2023, в якій зазначено, що копії документів доставлено виконавчому комітету Дрогобицької міської ради Львівської області від фізичної особи Попів-Кішко Роксолани Йосипівни .

Водночас, 21.07.2023 в вступив в дію закон про обов?язок реєстрування в Єдиній судовій системі для юросіб.

Зокрема, регламентовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Як вбачається із вищевказаної квитанції, Попів Кішко Р.Й. , без додержання законодавчо закріпленого обов`язку бути зареєстрованим в ЄСІТС як адвокат та забезпечувати обмін документами, в тому числі звернення до суду з позовом та/чи заявою, звернулась до суду із даною заявою як фізична особа.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що Попів-Кішко Роксолана Йосипівна не представила суду належних та допустимих доказів на підтвердження своїх повноважень брати участь у даній цивільній справі.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, заяву слід залишити без руху і надати заявнику строк п`ять днів з дня вручення ухвали для усунення вищевказаних недоліків, зокрема: надати докази подання до суду даної заяви через кабінет Електронного суду як адвоката.

На підставі наведеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Заяву представника заявника ОСОБА_1 адвоката Попів-Кішко Роксолани Йосипівни про визнання недієздатним, встановлення опіки та піклування, заінтересовані особи: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Дрогобицької міської ради - залишити без руху.

Повідомити представника заявника ОСОБА_1 адвоката Попів-Кішко Роксолани Йосипівни про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в п`ятиденний термін з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити представнику заявника ОСОБА_1 адвоката Попів-Кішко Роксолани Йосипівни, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Павлів З.С.