Житомирський апеляційний суд
Справа №296/2175/21 Головуючий у 1-й інст. Анциборенко Н. М.
Категорія 44 Доповідач Павицька Т. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого Павицької Т. М.,

суддів Трояновської Г.С., Коломієць О.С.,

розглянувши у спрощеному письмовому провадженні без виклику сторін в м. Житомирі цивільну справу №296/2175/21 за позовом акціонерного товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків за апеляційною скаргою акціонерного товариства «Житомиробленерго» на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 10 листопада 2022 року, ухвалене під головуванням судді Анциборенко А.Р. в м. Житомирі,

в с т а н о в и в :

У березні 2022 року акціонерне товариство «Житомиробленерго» в особі Житомирського РЕМ звернулося до суду із даним позовом у якому просило стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ матеріальні збитки у розмірі 26 474 грн 72 коп. та судовий збір. Позов мотивований тим, що 06.06.2020 працівниками АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ було зафіксовано пошкодження підземної кабельної лінії 10 кВ ТП - 70 - ТП - 463. Споживачів електричної енергії, які були заживлені від пошкодженої кабельної лінії, було перепідключено, а пошкоджену кабельну лінію знеструмлено. Працівниками АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ 09.06.2020 було встановлено, що пошкоджений земельний кабель знаходиться на прибудинковій території, яка огороджена парканом та знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . За даною адресою відкритий особовий рахунок, власником якого є ОСОБА_1 . Зазначало, що пошкодження підземного кабелю відбулося при виконанні земляних робіт в охоронній зоні без погодження та виклику на місце представника АТ "Житомиробленерго", про що було складено відповідний акт пошкодження в присутності ОСОБА_2 , яка в подальшому відмовилася від підпису та дачі будь- яких пояснень в присутності двох свідків. На місце події було викликано працівників поліції для фіксації факту пошкодження підземного кабелю. 11 червня 2020 року до АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ приїхав ОСОБА_1 для отримання копії акту про пошкодження від 09.06.2020, зробивши відповідний запис про отримання копії акту. 15 червня 2020 року на адресу АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ від відповідача надійшло письмове заперечення на акт від 09.06.2020. У запереченні останній підтверджує, що дійсно є власником помешкання за адресою: АДРЕСА_1 . Працівниками АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ було встановлено місце пошкодження підземної кабельної лінії 10 кВ ТП - 70 - ТП 463 на земельній ділянці відповідача. Для відновлення підземної кабельної лінії, яка була пошкоджена 06.06.2020, позивачем було проведено ремонтні роботи та понесено незаплановані матеріальні та фінансові витрати. Вартість пошкодженого майна та відновлювальних робіт становила 26 474, 72 грн. З метою досудового врегулювання 24.12.2020 відповідачу було направлено лист з вимогою про відшкодування збитків, проте заподіяна шкода не відшкодована.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 10 листопада 2022 року в задоволенні позовних вимог АТ «Житомиробленерго» відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції акціонерного товариства «Житомиробленерго» подало апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що оскаржуване рішення є незаконним, необґрунтованим та таким, що ухвалене із неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Вказує, Працівниками Житомирського РЕМ було встановлено місце пошкодження підземної кабельної лінії 10 кВ «ТП-70-ТП-463», на земельній ділянці, яка перебуває у користуванні відповідача. Пошкодження підземного кабелю відбулося при виконанні земляних робіт в охоронній зоні, без погодження та виклику на місце працівників АТ «Житомиробленерго», про що було складено відповідний акт пошкодження у присутності ОСОБА_2 (дружина), яка у подальшому відмовилася від підпису та дачі будь яких пояснень у присутності двох свідків. Зазначає, що наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, а саме: протиправна поведінка відповідача виражається у тому, що він в супереч Правилам охорони електричних мереж проводив земляні роботи у межах охоронних зон електричних мереж; збитки, зазначені в акті відшкодування збитків на ремонт кабеля; причинний зв`язок в результаті не погодження відповідачем земельних робіт у порядку, який визначений Постановою КМУ від 04.03.1997 за №209, порушив умови проведення робіт. Внаслідок чого відбулося пошкодження підземної кабельної лінії електропередач.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, 09.06.2020 представниками Житомирського РЕМ було складено акт про те, що за адресою: вул. Професора Кравченка, 8, що в м.Житомирі, розташований приватний будинок з подвір`ям. На прибудинковій території, яка огороджена парканом, при виконанні земельних робіт без погодження з АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ було пошкоджено (без зазначення дати та обставин події) підземну кабельну лінію ТП - 70 - ТП 463, чим завдано значних матеріальних збитків для відновлення пошкодженого кабелю. Акт отримано ОСОБА_1 11.06.2020 року.

Відповідно до копії акту про відшкодування збитків на ремонт кабелю КЛ - 10 кВ "ТП - 70 - ТП 463", долученого до позовної заяви, позивачу завдано збитків на суму 26 474, 72 грн.

З матеріалів справи вбачається, що 15 червня 2020 року на адресу АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ від ОСОБА_1 надійшло письмове заперечення на акт від 09.06.2020. У запереченні відповідач зазначив, що не погоджується з викладеними у акті від 09.06.2020 обставинами, про відсутність його вини у понесенні АТ "Житомиробленерго" в особі Житомирського РЕМ матеріальних збитків і про безпідставність вимог позивача щодо відшкодування будь-яких збитків, пов`язаних з обставинами, викладеними у акті від 09.06.2020 року.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції обґрунтовував свою позицію тим, що обставини, на які посилається представник позивача, як на підставу для задоволення позовних вимог, не знайшли свого підтвердження та не доведено одночасного наявності чотирьох умов, які б слугували підставою для виникнення у відповідача обов`язку відшкодування збитків у розмірі 26 474, 72 грн.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем було подано копію довідки про результати розгляду матеріалів, зареєстрованих в ЄО №26359 від 09.06.2020, складеної ст. ДОП Житомирського відділу поліції ГУНП в Житомирській області капітаном поліції Є.Семенюком, погодженої начальником відділу превенції Житомирського ВПГУНП в Житомирській області майором поліції О.Петелюком, з якої видно, що до Житомирського відділу поліції ГУНП в Житомирській області надійшло звернення від ОСОБА_3 з приводу пошкодження підземного кабелю лінії 10 кв. ТП-70-ТП-463 за адресою: АДРЕСА_1 . Опитаний мешканець будинку 8, ОСОБА_1 , факт проведення земельних робіт на території свого домоволодіння та пошкодження даного кабелю заперечив, в ході перевірки у даних матеріалах не встановлено фактів вчинення кримінального правопорушення, підстави для внесення інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України, збитками є:

1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки);

2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду.

Такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Тлумачення статей 22, 614, 623 ЦК України свідчить, що презумпція вини особи має бути спростована тільки за умови, якщо буде встановлено, що саме внаслідок дій або бездіяльності конкретної особи завдано збитків. Тому тільки за цієї умови відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність збитків та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини.

Таким чином, необхідною підставою для притягнення особи до відповідальності у вигляді відшкодування збитків є одночасна наявність чотирьох умов: протиправна поведінка, дії або бездіяльність особи, негативний результат такої поведінки (збитки), причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками, вина особи.

Разом з тим, відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду. В спірних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки відповідачів, причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, вину особи.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 березня 2019 року у справі № 920/715/17 (провадження № 12-199гс18) зроблено висновок, що «збитки - це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ сторони, що обмежує його інтереси, як учасника певних господарських відносин і проявляється у витратах, зроблених кредитором, втраті або пошкодженні майна, а також не одержаних кредитором доходів, які б він одержав, якби зобов`язання було виконано боржником. Чинним законодавством України обов`язок доведення факту наявності таких збитків та їх розмір, а також причинно-наслідковий зв`язок між правопорушенням і збитками покладено на позивача».

У справі, що переглядається, позивачем не надано достатніх доказів на підтвердження того, що саме ОСОБА_1 завдано збитки АТ «Житомиробленерго», в результаті неправомірної поведінки відповідача, позивач повинен довести, що протиправні дії чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, безумовним наслідком такої протиправної поведінки, що є обов`язковою умовою юридичної відповідальності у даній категорії справ.

Аргументи апеляційної скарги про те, що відповідач проводив земельні роботи, внаслідок чого відбулося пошкодження підземної кабельної лінії електропередач, не заслуговують на увагу, оскільки на підтвердження вказаних обставин позивач будь-яких доказів не надав. Крім того, із довідки про результати розгляду матеріалів, зареєстрованих в ЄО №26359 від 09.06.2020, складеної ст. ДОП Житомирського відділу поліції ГУНП в Житомирській області капітаном поліції Є.Семенюком, з приводу пошкодження підземного кабелю лінії 10 кв. ТП-70-ТП-463 за адресою: АДРЕСА_1 вбачається, що опитаний мешканець будинку 8, ОСОБА_1 , факт проведення земельних робіт на території свого домоволодіння та пошкодження даного кабелю заперечив, в ході перевірки у даних матеріалах не встановлено фактів вчинення кримінального правопорушення, підстави для внесення інформації до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції, з висновком якого погоджується колегія суддів, зробив обґрунтований висновок про відсутність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги з урахуванням меж апеляційного перегляду не дають підстав для висновку, що судове рішення ухвалене без дотриманням норм матеріального права, а тому відповідно до статті 375 ЦПК України апеляційна скарга залишається без задоволення, а судове рішення без змін.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.389 ЦПК України судові рішення у малозначних справах не підлягають касаційному оскарженню. Малозначними є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.6 ст.19 ЦПК України). Дана справа є малозначною в силу вимог закону.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу акціонерного товариства «Житомиробленерго» залишити без задоволення.

Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 10 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий

Судді