П О С Т А Н О В А

Іменем України

23 березня 2023 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Куштана Б.П., Джуги С.Д.

розглянувши в порядку письмового провадження, за наявними у справі матеріалами, цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Дубровська Олена Миколаївна, на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 січня 2023 року, постановлену головуючою суддею Лемак О.В., за позов ОСОБА_1 до Товариства з обмежено відповідальністю «Байєр», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про стягнення матеріальної і моральної шкоди та упущеної вигоди

встановив:

У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ТОВ «Байєр», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про стягнення матеріальної і моральної шкоди та упущеної вигоди.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків, зокрема: позивачем мають буди викладені обставини, якими вона обґрунтовує позовні вимоги на підтвердження того чи мала місце подія дорожньо-транспортної пригоди та чи сталася вона з вини водія, чи були дії останнього неправомірними, та чи між цими діями і шкодою наявний безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, що може бути підтверджено тільки відповідним процесуальним документом, за результатами розгляду цієї події відповідними правоохоронними органами. Тому позивачем на виконання вказаної ухвали мають бути зазначені та надані до суду докази на підтвердження події ДТП, а також надані докази досудового врегулювання спору.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Байєр», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_2 про стягнення матеріальної і моральної шкоди та упущеної вигоди визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Дубровська О.М., подала апеляційну скаргу в якій просить скасувати вказану ухвалу суду та направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження в справі.

В обґрунтування скарги посилається на те, що в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху позивача було зобов`язано надати докази на підтвердження події ДТП. 29.12.2022 до суду була подана заява про усунення недоліків, в якій зазначалися всі обставини ДТП та крім того надано копії матеріалів кримінального провадження на підтвердження вказаного.

Вважає, що постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виявив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою, наслідком чого стало порушення права особи на судовий захист.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно приписів ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд уважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно частин 1, 2 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 листопада 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків.

В ухвалі зазначалося, що позивачем мають буди викладені обставини, якими вона обґрунтовує позовні вимоги на підтвердження того чи мала місце подія дорожньо-транспортної пригоди та чи сталася вона з вини водія, чи були дії останнього неправомірними, між цими діями і шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, що може бути підтверджено тільки відповідним процесуальним документом, за результатами розгляду цієї події відповідними правоохоронними органами. Тому позивачем на виконання вказаної ухвали мають бути зазначені та надані до суду докази на підтвердження події ДТП, а також надані докази досудового врегулювання спору.

На виконання такої ухвали суду, 29.12.2022 адвокат Дубровська О.М., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подала до суду заяву про усунення недоліків.

У вказаній заяві представник позивача зазначала обставини ДТП та крім того надала копії матеріалів кримінального провадження на підтвердження вказаного.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 січня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 визнано неподаною та повернуто позивачу.

Ухвала вмотивована тим, що позивачем не виконано вимоги ухвали суду про залишення позову без руху та не усунуто недоліки позовної заяви.

Однак, з таким висновком суду першої інстанції не погоджується колегія суддів апеляційного суду, виходячи з наступного.

Із наявної в матеріалах справи заяви про усунення недоліків, поданої представником позивача, слідує, що остання на виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, зазначила обставини, якими вона обґрунтовує заявлені позовні вимоги щодо події ДТП та додала копії документів з матеріалів кримінального провадження №0003627 (рапорт помічника чергового Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області від 13.11.2019 про факт ДТП, протокол огляду місця події ДТП, пояснення ОСОБА_1 , схема ДТП до протоколу огляду місця події, постанова про закриття кримінального провадження від 01.02.2021).

Вимоги щодо змісту позовної заяви та документів, що додаються до позовної заяви, викладені в статтях 175 і 177 ЦПК України.

Відповідно до частиг 1, 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Згідно ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються.

На стадії пред`явлення позовної заяви, вирішення питання про наявність/відсутність підстав для відкриття провадження у справі, суд першої інстанції перевіряє передумови права на пред`явлення позову особи та дотримання порядку її подання, та не вправі уточнювати, пропонувати позивачу надати (зазначити) докази, які на думку суду повинні бути долучені до позовної заяви. В свою чергу, недоведеність тієї чи іншої вимоги, чи відсутність доказів на підтвердження такої вимоги може бути підставою для відмови у задоволенні позову чи окремих позовних вимог при вирішенні справи по суті.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність правових підстав для повернення позовної заяви, оскільки не зазначення доказів, що підтверджують вказані позивачем обставини, не надання доказі про досудове врегулювання спору не є та не може бути підставою для повернення позовної заяви.

Таким чином, доводи апеляційної скарги про порушення судом першої інстанції норм процесуального права є обґрунтованими.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно пунктів 3, 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

За таких обставин, ухвала суду першої інстанції не відповідає вимогам діючого законодавства, а тому підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання щодо відкриття провадження в справі.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 379, 381-384, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Дубровська Олена Миколаївна, задовольнити.

Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 січня 2023 року про визнання неподаною та повернення позову ОСОБА_1 скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження в справі.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови суду складено 23 березня 2023 року.

Суддя-доповідач:

Судді: