Справа № 212/8100/23
У Х В А Л А

17 жовтня 2023 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, Козлов Д. О., розглянувши матеріали заяви Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Процвітання-3» про видачу судового наказу про стягнення внесків на утримання будинку з ОСОБА_1 , -

В С Т А Н О В И В :

Заявник ОСББ «Процвітання-3» звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу в якому просить суд стягнути з ОСОБА_1 заборгованість по оплаті внесків на утримання будинку за адресою: АДРЕСА_1 в сумі 8136,84 грн., суму судового збору в розмірі 268,40 грн., витрати з оплати правової допомоги в сумі 1500 грн.

Розглянувши матеріали заяви, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 161 ЦПК України встановлено вичерпний перелік вимог, за якими може бути видано судовий наказ.

За п.3 ч.1 ст. 161 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг, телекомунікаційних послуг, послуг телебачення та радіомовлення з урахуванням індексу інфляції та 3 відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.

Відповідно до ч. 4 ст. 319, ч. 1 ст. 322 ЦК власність зобов`язує, тому власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Аналізуючи наведені норми загального цивільного законодавства та спеціального в сфері житлово-комунальних послуг, суд робить висновок, що саме власник нерухомості повинен нести відповідальність через несплату наданих житлово-комунальних послуг.

З інформації Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що квартира АДРЕСА_2 рогу належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_2 (1/2 частка), та ОСОБА_3 (1/2 частка).

Відповідно до п.8 ч.1ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо із поданої заяви не вбачається виникнення або порушення права грошової вимоги, за якою заявником подано заяву про видачу судового наказу.

На підставі переліченого суд приходить до висновку про відмову у видачі судового наказу, оскільки власником об`єкту нерухомого майна є ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 .

Також відповідно до п.1 ч.3 ст.163 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додаються документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст. 164 ЦПК України за подання заяви про видачу судового наказу справляється судовий збір у розмірі, встановленому законом.

Згідно ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про видачу судового наказу передбачена сплата судового збору в розмірі 0,1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (складає 268,40 грн).

Згідно з частинами першою та другою статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

До заяви про видачу судового наказу додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 268,40 грн. Проте вказана сума судового збору сплачена на рахунок Покровського районного суду Дніпропетровської області, а заявник звертається до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Згідно п.1 ч.1 ст.165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заява подана з порушеннями вимог статті 163 цього Кодексу.

Оскільки заяву подано з порушенням ст. 163 ЦПК України, то суд приходить до висновку про відмову у видачу судового наказу.

Також суд звертає увагу на те, що згідно ч.2 ст. 15 ЦПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до п.1 ч.3 ст. 133 ЦПК України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно ст. 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно ч.3 ст. 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

До судових витрат на професійну правничу допомогу віднесено витрати на правничу допомогу адвоката, і така допомога надавалася саме тим адвокатом (адвокатами), з яким укладено договір про надання правової допомоги або з відповідним адвокатським бюро чи об`єднанням. Витрати на юридичні послуги, надані стороні у справі іншою, ніж адвокат, особою, не належать до витрат на професійну правничу допомогу та не можуть бути відшкодовані у порядку частини четвертої статті 137, частини сьомої статті 139 та частини третьої статті 141 ЦПК України (див. пункт 63 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі N 496/3134/19 (провадження N 14-44цс21)). До такого висновку прийшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду (постанова від 31 травня 2023 року № 757/13974/21-ц).

Оскільки до матеріалів заяви про видачу судового наказу не додано жодних підтверджень того, що ОСББ «Процвітання-3» було укладено договір про надання правової допомоги адвокатом (адвокатами), або з відповідним адвокатським бюро чи об`єднанням, то заявлені вимоги про стягнення витрат з оплати правової допомоги в сумі 1500 грн., які ОСББ «Процвітання-3» сплатило ФОП ОСОБА_4 , відшкодуванню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст. 165 ЦПК України, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У видачі судового наказу за заявою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Процвітання-3» про видачу судового наказу про стягнення внесків на утримання будинку з ОСОБА_1 - відмовити.

Роз"яснити заявнику, що відповідно до ч. 1 ст. 166 ЦПК України відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення.

Ухвалу складено та підписано 17 жовтня 2023 року.

Суддя Козлов Д.О