ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3434/22
провадження № 2/753/7/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2023 року Дарницький районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Котвицького В.Л.,

за участю секретаря судового засідання Володька С.С.,

представника позивача Климова А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Київ, вул. О. Кошиця, 5а у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 31.03.2021, після смерті якого відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: 1/4 частку двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ; гаражний бокс № НОМЕР_1 , ряд НОМЕР_2 в ГБК «Печерський», розташований в будинку АДРЕСА_2 ; 1/2 частку садового будинку АДРЕСА_3 ; 1/2 частку земельної ділянки АДРЕСА_3 .

Позивач є спадкоємицею ОСОБА_3 першої черги за законом, крім позивача спадкоємцем ОСОБА_3 першої черги за законом є її брат (син спадкодавця) ОСОБА_2 .

Відповідач 02.04.2021 звернувся з заявою про прийняття спадщини до Першої київської державної нотаріальної контори, на підставі якої державним нотаріусом була відкрита спадкова справа № 475/2021.

Позивач 20.08.2021 також подала до Першої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. При цьому правовстановлюючі документи на спадкове майно позивачем державному нотаріусу не були надані з причин їх відсутності у позивача.

Впродовж багатьох років позивач та відповідач не підтримують родинних стосунків, на час оформлення спадщини знаходяться у стані непримиримого конфлікту, сперечаються з приводу спадкування майна, у зв`язку з чим позивач позбавлена можливості отримати оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно, які знаходяться у відповідача, а державний нотаріус не видав позивачу запити, необхідні для оформлення спадщини.

Позивач 20.10.2021 подала до Першої київської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/8 частку квартири, 1/2 частку гаражного боксу, 1/4 частку садового будинку, 1/4 частку земельної ділянки.

Постановами №10038/02-14, №10039/02-14, №10040/02-14 та №10041/02-14 від 20.10.2021 держаний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з ненаданням документів, що посвідчують право власності спадкодавця на вищевказане нерухоме майно.

Таким чином, у встановлений законом строк позивачка звернулась до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, фактично спадщину прийняла, однак свідоцтва про спадщину на нерухоме майно не видані, оскільки у позивача відсутні документи, що посвідчують право власності спадкодавця на спадкове майно, а іншого способу захисту своїх прав аніж звернення з позовом до суду у позивача нема, тому вона вимушена була звернутися до суду з вказаним позовом.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.02.2022 цивільну справу № 753/3434/22 передано судді Котвицькому В.Л.

04.07.2022 до суду надійшла відповідь з електронного реєстру територіальної громади м. Києва ГІОЦ/КМДА про зареєстроване місце проживання відповідачів.

Ухвалою суду від 07.07.2022 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження в підготовче засідання на 23.08.2022 на 12:00 год.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному підготовче засідання призначено на 09.09.2023 на 12:00 год.

Підготовче засідання призначене на 09.09.2022 було відкладено на 05.10.2022 у зв`язку із неявкою відповідача.

Підготовче засідання призначене на 05.10.2022 було відкладено на 01.11.2022 у зв`язку із неявкою відповідача.

Підготовче засідання призначене на 01.11.2022 було відкладено на 01.12.2022 у зв`язку із довготривалою повітряною тривогою.

01.11.2022 року на адресу суду від Першої київської нотаріального контори надійшла копія спадкової справи № 475/2021, що заведена за померлим ОСОБА_3

29.11.2022 до суду надійшло клопотання від представника відповідача про зупинення провадження у справі, оскільки відповідач ОСОБА_2 відповідно витягу з Наказу командира військової частини НОМЕР_3 призначений начальником групи розвідки штабу, з 01 березня 2022 року приступив до виконання службових обов`язків та наразі перебуває у складі Збройних Сил України.

Ухвалою суду від 01.12.2022 задоволено клопотання представника відповідача та зупинено провадження у справі.

27.03.2023 представником позивача до суду було подано клопотання про поновлення провадження у справі, враховуючи ухвалу Верховного Суду від 17.01.2023 у справі № 501/1699/17, якою відмовлено у задоволенні клопотання позивача про зупинення провадження у справі, з підстав відсутності інформації про переведення на воєнний стан або залучення до виконання завдань у зоні бойових дій військовою частиною, в якій ОСОБА_2 перебуває на військовій службі.

Ухвалою суду від 28.03.2023 поновлено провадження у справі та призначено до розгляду у підготовчому судовому засідання на 26.04.2023 на 12:00 год.

Підготовче засідання призначене на 26.04.2023 було відкладено на 24.05.2023 у зв`язку із неявкою відповідача.

04.05.2023 до суду надійшло клопотання від представника відповідача про зупинення провадження у справі, оскільки відповідач ОСОБА_2 перебуває у складі Збройних Сил України.

Ухвалою суду від 24.05.2023 у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_4 про зупинення провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування відмовлено. Розгляд справи відкладено на 21.06.2023.

Ухвалою суду від 21.06.2023 підготовче засідання у справі було закрито та призначено справу до судового розгляду по суті на 09.08.2023 на 14:00 год.

21.06.2023 представником відповідача втретє подано клопотання про зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 09.08.2023 у задоволені заяви адвоката Падалко О.Ю. про зупинення провадження відмовлено. Розгляд справи відкладено на 07.09.2023 у зв`язку із неявкою відповідача.

Судове засідання призначене на 07.09.2023 було відкладено на 12.10.2023 у зв`язку із неявкою відповідача.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позові та просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

У судове засідання відповідач та/або його представник у судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідомили. Відзиву на позов від відповідача не надходило.

Третя особа у судове засідання свого представника не направила та подала клопотання про розгляд справи за відсутності її представника та прийняти рішення згідно діючого законодавства України. Також, на запит суду, від третьої особи надійшла копія спадкової справи №475/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Суд, заслухавши представника позивача, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 31.03.2021, після смерті якого відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме: 1/4 частку двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ; гаражний бокс № НОМЕР_1 , ряд НОМЕР_2 в ГБК «Печерський», розташований в будинку АДРЕСА_2 ; 1/2 частку садового будинку АДРЕСА_3 ; 1/2 частку земельної ділянки АДРЕСА_3 .

Позивач є спадкоємицею ОСОБА_3 першої черги за законом, крім позивача спадкоємцем ОСОБА_3 першої черги за законом є її брат (син спадкодавця) ОСОБА_2 .

Відповідач 02.04.2021 звернувся з заявою про прийняття спадщини до Першої київської державної нотаріальної контори, на підставі якої державним нотаріусом була відкрита спадкова справа № 475/2021.

Позивач 20.08.2021 також подала до Першої київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. При цьому правовстановлюючі документи на спадкове майно позивачем державному нотаріусу не були надані з причин їх відсутності у позивача.

Впродовж багатьох років позивач та відповідач не підтримують родинних стосунків, на час оформлення спадщини знаходяться у стані непримиримого конфлікту, сперечаються з приводу спадкування майна, у зв`язку з чим позивач позбавлена можливості отримати оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно, які знаходяться у відповідача, а державний нотаріус не видав позивачу запити, необхідні для оформлення спадщини.

Позивач 20.10.2021 подала до Першої київської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/8 частку квартири, 1/2 частку гаражного боксу, 1/4 частку садового будинку, 1/4 частку земельної ділянки.

Постановами №10038/02-14, №10039/02-14, №10040/02-14 та №10041/02-14 від 20.10.2021 держаний нотаріус відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з ненаданням документів, що посвідчують право власності спадкодавця на вищевказане нерухоме майно.

Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

Згідно положень ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутись до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Як передбачено п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, який затверджений наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 №296/5, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус вимагає, крім правовстановлюючого документа, витяг з Реєстру прав власності. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз`яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові в позовному провадженні.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Закон України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначає, що речові права на нерухоме майно, їх обтяжень та правочини щодо нерухомого майна підлягають обов`язковій державній реєстрації в порядку, встановленому цим Законом.

Згідно ч. 2 ст. 331 ЦК України, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, то воно виникає з моменту проведення такої реєстрації.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із угод.

Згідно зі статтею 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує право власності. Позивачем у зазначених спорах у порядку правонаступництва може виступати спадкоємець, який прийняв спадщину відповідно до вимог статей 1268-1270 ЦК України.

За змістом ст. 392 ЦК України належним відповідачем є спадкоємці, які прийняли спадщину, а у разі їх відсутності, територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позов про визнання права власності - це позадоговірна вимога власника майна про констатацію перед третіми особами факту приналежності позивачу права власності на спірне майно.

Підтвердження в суді права власності на майно здійснюється шляхом підтвердження фактів, що свідчать про володіння спірним майном на праві власності або іншого речового права.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України).

Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Потреба у визначенні часток майна в судовому порядку виникає як за життя співвласників спільної сумісної власності, так і у разі смерті одного з них.

Так, згідно п. 5 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 зазначено, що «… зі змісту ст. 357 ЦК України вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

В зв`язку зі смертю власника спільного майна потреба у визначенні часток майна та визнання права власності може виникнути з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Тому, якщо з`ясується, що в нотаріальному порядку одержати свідоцтво про право на спадщину на частку майна неможливо через смерть власника та не проведення такого розподілу за життя колишнього подружжя, то захистити своє право власності на частку майна можливо буде саме шляхом пред`явлення зазначеного позову.

В судовому засіданні з`ясовано, що позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про прав на спадщину після померлого ОСОБА_3 , оскільки нотаріусу не наданий правовстановлюючі документи, які б підтверджували право власності у спадкодавця. Отже, позивач була позбавлена права на спадкування після смерті ОСОБА_3 .

З матеріалів спадкової справи вбачається, що спадкоємцями першої черги після смерті ОСОБА_3 є його діти: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

Таким чином, внаслідок відкриття спадщини у спадкоємців за законом або за заповітом виникає право спадкування. Спадкове майно переходить до спадкоємців лише за умови, що вони виявили згоду щодо прийняття спадщини.

З врахуванням викладеного, суд приходить висновку, що за ОСОБА_1 слід визнати право власності на: 1/8 частку двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ; 1/2 частку гаражного боксу № НОМЕР_1 , ряд НОМЕР_2 в ГБК "Печерський", розташованого в будинку АДРЕСА_2 ; 1/4 частку садового будинку АДРЕСА_3 ; 1/4 частку земельної ділянки АДРЕСА_3 , у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 , а відтак наявні підстави для визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування та задоволення позову в повному обсязі.

Керуючись статтями 10, 12, 13, 76-81,141, 263-265, 280-284, 289 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_4 ) в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на:

- 1/8 частку двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ;

- 1/2 частку гаражного боксу № НОМЕР_1 , ряд НОМЕР_2 в ГБК "Печерський", розташованого в будинку АДРЕСА_2 ;

- 1/4 частку садового будинку АДРЕСА_3 ;

- 1/4 частку земельної ділянки АДРЕСА_3 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення виготовлений 20.10.2023.

Суддя В.Л.Котвицький