Справа № 361/7218/22
Провадження № 2/361/1831/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2023 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Лелеки В.А.

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бровари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Калитянської селищної ради Броварського району Київської області, третя особа приватний нотаріус Київського нотаріального округу Лисенко Олександр Олегович про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

27 грудня 2022 року позивач звернулась до суду із вказаним позовом, в якому просила визначити їй, додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на все їх майно в тому числі і на:

право на земельну частку (пай) у землі розміром 1,77 в умовних кадастрових гектарах, що визначено Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії РН № 379909, який видано на підставі рішення Броварської райдержадміністрацїї № 545 від 12 грудня 2001 року із земель СВАТ ?Агрокомбінат Калита? на території Калитянської селищної ради Броварського району Київської області.

право на земельну частку (пай) у землі розміром 1,77 в умовних кадастрових гектарах, що визначено Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії РН № 379908, який видано на підставі рішення Броварської райдержадміністрації № 545 від 12 грудня 2001 року із земель СВАТ ?Агрокомбінат Калита? на території Калитянської селищної ради Броварського району Київської області.

Свій позов обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_2 , а ІНФОРМАЦІЯ_4 помер її батько ОСОБА_3 . Після їх смерті відкрилася спадщина до складу якої увійшли:

1. Право на земельну частку (пай) на землі розміром 1,77 в умовних кадастрових гектарах, що визначено Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії РН № 379909, який видано на підставі рішення Броварської райдержадміністрації № 545 від 12 грудня 2001 року із земель СВАТ ?Агрокомбінат Калита? на території Калитянської селищної ради Броварського району Київської області.

2. Право на земельну частку (пай) на землі розміром 1,77 в умовних кадастрових гектарах, що визначено Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії РН № 379908, який видано на підставі рішення Броварської райдержадміністрації № 545 від 12 грудня 2001 року із земель СВАТ ?Агрокомбінат Калита? на території Калитянської селищної ради Броварського району Київської області.

25 вересня 2020 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лисенка О.О. з заявами про прийняття спадщини. Однак, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину, оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини.

Позивач зазначає, що даний строк був пропущений нею із поважних причин, які пояснюються тим, що після втрати найближчих та найрідніших їй людей, спочатку померла її мама, а потім помер її батько, позивач була у дуже пригніченому стані. Після того як вона оправилась від важких втрат вона була впевнена, що її сестра ОСОБА_4 прийме у спадок усе майно після смерті їх батьків, оскільки саме вона доглядала за батьками. Батько проживав разом із сестрою, а мати вона доглядала у Київському пансіонаті ветеранів. Позивач у свою чергу була далеко від батьків.

Інших братів чи сестер, які б прийняли спадщину після смерті батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_2 немає.

Однак, 24 вересня 2020 року позивач дізналася, що її сестра ОСОБА_4 відмовилася від усієї спадщини, яка залишилася після смерті їх батьків ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Відразу ж після цього позивач і звернулася до нотаріуса, однак отримала відмови.

10 січня 2023 року ухвалою судді Броварського мсіькрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 14 березня 2023 року.

19 червня 2023 року ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду на 11 вересня 2023 року.

В судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги у повному обсязі. Пояснення надала аналогічні змісту позовної заяви. Просили позов задовольнити. Позивач також суду пояснила, що із моменту отримання відповіді нотаріуса у вересні 2020 року вона зверталась через свого сина до адвоката, який пообіцяв юридичну допомогу, але так будь яких дій для цього не вчинив. Крім того до 2023 року вони не могли від нього отримати назад документи, адвокат то не виходив на зв`язок, то відкладав зустрічі. Підтверджуючих документів вказаним обставинам вона немає, оскільки це все відбувалось шляхом усних перемовин.

Представник відповідача, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, подав до суду клопотання, в якому просив проводити розгляд справи у його відсутність.

Представник третьої особи, будучи належним чином повідомленим, в судове засідання не з`явився, подав до суду лист, в якому просив проводити розгляд справи у його відсутність.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що ні вона, ні позивач не подавали заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. Про дані земельні ділянки (паї) вони із сестрою дізнались у 2020 році, коли закінчились договори оренди паїв, батьки їм про ці земельні ділянки не говорили. Коли батьки почали хворіти вона забрала їх до себе в м.Київ, з 2004 року вони проживали в м. Києві. Будинок батьки продали, а тому вони із сестрою вважали, що іншого майна немає. Документи на паї свідок знайшла в гаражі батька в м. Києві серед паперів. Останні півроку перед смертю мама проживала в пансіонаті, так як дуже хворіла. На сьогоднішній день свідок не бажає приймати спадщину, а вважає, що це може зробити її сестра.

Суд, вислухавши позивача, свідка ОСОБА_4 , дослідивши письмові докази у справі, встановивши обставини справи та виниклі правовідносини, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації смерть м.Києві, актовий запис №18879, а ІНФОРМАЦІЯ_4 помер її батько ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №632, свідоцтвом про народження, виданим Веселоярським с/с м. Рубцовськ РайРацс Алтайського краю, актовий запис № 66, свідоцтвом про укладення шлюбу, виданим Малосолтанівською с/радою Васильківського району, Київської області, актовий запис № 7.

Після їх смерті відкрилася спадщина до складу якої увійшли:

1. Право на земельну частку (пай) на землі розміром 1,77 в умовних кадастрових гектарах, що визначено Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії РН № 379909, який видано на підставі рішення Броварської райдержадміністрації № 545 від 12 грудня 2001 року із земель СВАТ ?Агрокомбінат Калита? на території Калитянської селищної ради Броварського району Київської області.

2. Право на земельну частку (пай) на землі розміром 1,77 в умовних кадастрових гектарах, що визначено Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії РН № 379908, який видано на підставі рішення Броварської райдержадміністрації № 545 від 12 грудня 2001 року із земель СВАТ ?Агрокомбінат Калита? на території Калитянської селищної ради Броварського району Київської області.

25 вересня 2020 року позивач звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лисенка О.О. із заявами про прийняття спадщини. Однак, нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину, оскільки нею пропущено строк для прийняття спадщини, що підтверджується листами № 48/01-16 від 25.09.2020 року та №49/01-16 від 25.09.2020 року. (а.с. 6-7)

01 жовтня 2020 року сестра позивача ОСОБА_4 звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Лисенко О.О. та подала заяву про відмову від спадщини, яку він зареєстрував в реєстрі № 461.

Відповідно ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є буд-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обстав справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1)письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів, 3) показаннями свідків.

Відповідно ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно ч.1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях. Суд неможе збирати докази, що стосуються предмету спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконання обовязків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України, частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Правилами статті 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі квартиру є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку.

Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина перша та друга статті 1220 ЦК України).

Відповідно до ст. 1268, ст. 1269 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно ч. 3 ст.1272 вказаного Кодексу за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як вбачається із положень ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд підкреслив, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

З огляду на вищевикладене, позивач не надала належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність суб`єктивних, не переробних істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку для прийняття спадщини, крім того суд звертає увагу, що навіть із моменту обізнаності позивача про наявність спадкового майна, та отримання відмови нотаріуса про прийняття заяви із вересня 2020 року до дня звернення до суду із позовом - грудень 2022 року, пройшло майже два роки, за які позивач не вчинила будь яких дій для оформлення належно своїх прав, та не надала доказів поважності причин із яких вона цього не зробила, тому суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 2, 4, 5, 12, 13, 76, 81, 89, 259, 263 - 265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Калитянської селищної ради Броварського району Київської області, третя особа приватний нотаріус Київського нотаріального округу Лисенко Олександр Олегович про визначення додаткового строку у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 на все майно, в тому числі на: право на земельну частку (пай) у землі розміром 1,77 в умовних кадастрових гектарах, що визначено Сертифікатом на. право на земельну частку (пай) серії PH № 379909, який видано на підставі рішення Броварської райдержадміністрації № 545 від 12 грудня 2001 року із земель СВАТ Агрокомбінат Калита на території Калитянської селищної ради Броварського району Київської області; право на земельну частку (пай) у землі розміром 1,77 в умовних кадастрових гектарах, що визначено Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії PH № 379908, який видано на підставі рішення Броварської райдержадміністрації № 545 від 12 грудня 2001 року із земель СВАТ Агрокомбінат Калита на території Калитянської селищної ради Броварського району Київської області відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Радзівіл А.Г.