Справа № 953/5211/21
У Х В А Л А

про залишеня позовної заяви без розгляду

"02" листопада 2023 р. м.Харків

Київський районний суд м.Харкова

у складі головуючої судді - Лисиченко С.М,,

за участю: секретаря судового засідання- Кот Я.А.,

представника відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду в м.Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 , в особі представника адвоката Шевченко Г.М., звернулася до Київського районного суду м.Харкова із позовною заявою до відповідача ОСОБА_3 , відповідно до якої, просила: визнати за нею, ОСОБА_2 , право власності на 2/3 квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м.Харкова від 23.03.2021 визначено по вказаній цивільній справі головуючого суддю Садовського К.С.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 06.04.2021 провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою відкрито, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

24.06.2021 до канцелярії суду поштовим зв`язком надійшов від представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Лагутіним І.В. відзив на позовну заяву.

24.06.2021 до канцелярії суду поштовим зв`язком надійшов від представника відповідача ОСОБА_3 адвоката Лагутіним І.В. зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , в якому він просив: 1) встановити факт проживання однією сім`єю ОСОБА_3 та ОСОБА_2 без реєстрації шлюбу у період з 01.01.2004 року до 06.06.2009 року; 2) визнати за ОСОБА_3 право власності на частини квартири АДРЕСА_3 .

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 28.07.2021 прийнято зустрічну позовну заяву відповідача ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та про поділ спільного сумісного майна.

Вимоги за зустрічним позовом відповідача ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та про поділ спільного сумісного майна, об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

18.08.2021 засобами поштового зв`язку до канцелярії суду надійшов відзив представника ОСОБА_2 ОСОБА_4 на зустрічну позовну заяву.

20.09.2021 у підготовчому засіданні судом прийнято до розгляду заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя, відповідно до якої позивачка збільшує позовні вимоги та просить: визнати за нею, ОСОБА_2 , право власності на 2/3 квартири АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та на 2/3 автомобіля марки TOYOTA COROLA, державний номер НОМЕР_1 .

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 16.11.2021 за заявою адвоката Лагутіна І.В. залишено без розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю та про поділ спільного сумісного майна.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова, 12.04.2023 визначено головуючу суддю у справі: Лисиченко С.М. Підстави проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи: звільнення з посади, Відповідно до п.2.3.50 Положень про автоматизовану систему документообігу суду винятково у разі, коли суддя у передбачених законом випадках не може продовжувати розгляд справи (рішення Вищої ради правосуддя №325/0/15-23 від 11.04.2023 «Про звільнення ОСОБА_5 з посади судді Київського районного суду м.Харкова у відставку»).

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 17.04.2023 цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про полід майна подружжя - прийнято до провадження судді Київського районного суду м. Харкова Лисиченко С.М., призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 06.06.2023 підготовче провадження у даній справі закрито, справа призначена до розгляду по суті.

Позивачка та її представник повторно у судове засідання не з`явилися, про час та день розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. 01.11.2023 позивачкою на адресу суду подано заяву про відкладення розгляду справи у зв`язку із перебуванням її представника поза межами м. Харкова.

Судом поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду відповідно до пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Представник відповідача адвокат Лагутін І.В. під час вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду покладався на розсуд суду.

Суд, заслухавши доводи представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

У статті 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року у справі № 905/458/21 зазначено, що:«учасник справи має право: брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника); не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) вказано, що:«залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача

є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки

в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача. Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема, у постановах від 07 серпня 2020 року у справі № 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі № 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі № 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі № 675/1561/19 тощо».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 09 лютого 2022 року в справі № 201/13532/15-ц (провадження № 61-17821св21) зазначено, що:«причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Враховуючи викладене, суди попередніх інстанцій встановивши, що позивач будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи в суді першої інстанції не з`явився у судові засідання, призначені на 27 листопада 2017 року та 05 лютого 2018 року, і не надіслав заяву до суду про розгляд справи за його відсутності, дійшли обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду, правильно застосувавши положення статей 223, 257 ЦПК України».

Викладені вище позиції Верховного Суду узгоджуються з позиціє Верховного Суду, яка викладена у постанові від 28.07.2023 у справі № 755/20634/21.

Судом встановлено, що позивачка та її представник - адвокат Шевченко Г.М. в судове засідання, призначене 18.09.2023, не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. 18.09.2023, представником позивачки подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із відрядження, як її та позивачки. Докази поважності неявки сторона позивачки зобов`язалася надати в наступне судове засідання.

02.11.2023, позивачка та її представник повторно у судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку. 01.11.2023 до суду надійшло клопотання від позивачки про відкладення розгляду справи у зв`язку із відрядженням її представника до м. Івано-Франківськ для прийняття у часті у розгляді справи № 909/686/23, яка призначена на 01.11.2023. Докази поважних причин неявки її представника в судове засідання, призначене 02.11.2023, представник надасть у наступному судовому засіданні. При цьому, поважні причини неявки самої позивачки у судове засідання 02.11.2023, до заяви не надано. Крім того, не надано доказів поважних причин неявки ані позивачки, ані її представника у судове засідання 18.09.2023.

Суд зазначає, що неявка представника позивачки у судове засідання, не звільняє позиваку від виконання покладених на неї обов`язків, передбачених частиною 2 статті 43 ЦПК України, зокрема, з`являтися в судове засідання за викликом суду, з огляду на те, що заяви про розгляд справи за її відсутності остання не подавала.

Зазначене узгоджується з положенням статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17липня 1997року №475/97-ВР, а також правовою позицією Європейського суду з прав людини, зокрема у справі "Пономарьов проти України", згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, як вище зазначалося, процесуальний закон не містить вимог про необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивачки до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами ( постанова Верховного Суду від 31.08.2021 у справі № 570/5535/17).

Суд, вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи по суті за відсутності позивачки та/або її представника враховує предмет позову, зокрема, вимогу про визнання за позивачкою права власності на 2/3 майна, яке є об`єктом спільною сумісної власності, оскільки воно придбане під час проживання сторін однією сім`єю без реєстрацію шлюбу, а також те, що відповідно до пояснень представника відповідача, зазначена вимога відповідачем не визнається.

З огляду на зазначене, те, що ОСОБА_2 та її представника належним чином повідомлені про місце, дату і час судового розгляду справи, проте позивачка або її представник в судове засідання двічі поспіль не з`явились, доказів поважних причин їх неявки суду не надано, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подали, а також, враховуючи предмет позову, суд приходить до висновку, що неявка позивачки та/або її представника перешкоджає розгляду даної справи, що є підставою для залишення позовної заяви без розгляду, відповідно пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Зазначені висновки суду також узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.01.2023 по справі № 9901/278/21.

При цьому суд зазначає, що залишення позовної заяви без розгляду, як наслідок повторної неявки позивачки та/або її представника забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору, зокрема, забезпечує захист інтересів відповідача, який змушений витрачати час, кошти на свою чи представника явку в судові засідання.

На підставі наведеного, керуючись пунктом 3 частини 1 статті 257, 258, 260-261, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що особа, позовну заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/sud2021.

Повний текст ухвали складено 03.11.2023.

Суддя - С.М. Лисиченко