Справа № 185/301/23
Провадження № 2/185/1090/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

08 травня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Болдирєвої У.М., з участю секретаря судового засідання Бублик А.В, розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» звернулося з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором оренди майна з правом викупу.

Позовна заява надійшла до суду 02 січня 2023 року, згідно відмітки на конверті позовна заява здана на пошту 14 грудня 2022 року.

Позивач посилається на те, що 20 березня 2021 року між орендодавцем ТОВ «Будинок комфорту» та орендарем ОСОБА_1 був укладений договір оренди майна з правом викупу № 032.

Договір укладений в режимі онлайн шляхом заповнення відповідачем в електронній формі анкети-згоди клієнта на сайті позивача.

Об`єктом оренди є засіб зв`язку Smart/tel Apple iPhone 7 32GB Black.

За умовами договору орендодавець зобов`язується передати орендарю у строкове платне володіння та користування об`єкт оренди з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених Правилами надання майна в оренду, які є невід`ємною частиною цього договору, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом у власність на визначених умовах, а також сплачувати орендодавцю орендну плату.

Строк оренди 24 місяці, щомісячний платіж 1880 грн, вартість при купівлі (24 місяці), включаючи ПДВ 45 120 грн.

ТОВ «Будинок комфорту» свої зобов`язання за договором оренди виконав, передав об`єкт оренди у тимчасове користування відповідачу, однак відповідач сплачував орендні платежі нерегулярно та не в повному обсязі, а з травня 2021 року взагалі перестав сплачувати, у зв`язку з чим утворилась заборгованість по оплаті вартості об`єкту оренди у розмірі 43 240 грн.

Оскільки заборгованість за договором оренди майна з правом викупу відповідачем не сплачена, а об`єкт оренди не повернутий, позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором станом на 21 лютого 2022 року у розмірі 87 628 грн 34 коп, яка складається з наступного:

сума боргу 43 420 грн,

штраф 50 відсотків від загальної суми прострочення 21 620 грн,

пеня 21 620 грн,

інфляційне збільшення 824 грн 93 коп,

три відсотки річних 323 грн 41 коп.

27 січня 2023 року було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду по суті у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Відзиву на позов не надійшло. Сторонами не подано клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін, також не надійшло заперечень щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

З матеріалів справи видно, що 20 березня 2021 року між орендодавцем ТОВ «Будинок Комфорту» та орендарем ОСОБА_1 укладено договір №032 оренди майна з правом викупу, за умовами якого ТОВ «Будинок Комфорту» зобов`язалося надати ОСОБА_1 у володіння та користування смартфон Smart/tel Apple iPhone 7 32GB Black строком на 24 місяці з наступним переходом права власності на цей смартфон до орендаря. (а.с.22-23)

Згідно пункту 7 договору цей договір та правила разом складають єдиний документ, та підписанням цього договору орендар підтверджує, що він ознайомлений, розуміє умови та зобов`язується виконувати умови цього договору та правил, текст яких знаходиться за у вільному доступі за посиланням: https://dcomfort.com.ua/ru/abort_us/pravila/.

Відповідно до пункту 3 договору передача об`єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем у користування здійснюється протягом десяти робочих днів з дати укладення договору за товарно-транспортною накладною, в тому числі за електронною або паперовою товарно-транспортною накладною оператора поштового зв`язку «Нова пошта», або іншим документом перевізника, що підтверджує факт передачі орендодавцем та отримання об`єкта оренди орендарем у користування.

Орендна плата у розмірі 1880 грн здійснюється орендарем до 20 числа (включно) кожного наступного календарного місяця, що слідує за місяцем укладення договору протягом усього строку оренди, який становить 24 місяці, день внесення останнього платежу 20 березня 2023 року.

Згідно пункту 4 Договору за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити орендодавцю пеню в розмірі три відсотки від суми простроченого платежу за кожен день такого прострочення, починаючи з першого дня прострочення, але не більше 50 відсотків від загальної суми прострочених орендних платежів за цим договором.

ТОВ «Будинок Комфорту» надав орендареві у строкове платне володіння та користування майно об`єкт оренди - смартфон Smart/tel Apple iPhone 7 32GB Black шляхом направлення орендарю об`єкта оренди оператором поштового зв`язку «Нова пошта», про що свідчить Експрес-накладна від 20 березня 2021 року №7540. (а.с.24)

Заборгованість за договором №032 згідно наданого позивачем розрахунку станом на 21 лютого 2022 року складає 87 628 грн 34 коп, у тому числі:

сума боргу 43 420 грн,

штраф 50 відсотків від загальної суми прострочення 21 620 грн,

пеня 21 620 грн,

інфляційне збільшення 824 грн 93 коп,

три відсотки річних 323 грн 41 коп. (а.с.8-9)

За правилом частини першої статті 205 Цивільного кодексу України, правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до статті 207 Цивільного кодексу України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

У відповідності до статті 6 Цивільного кодексу України, сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина перша статті 627 Цивільного кодексу України).

За змістом статей 626, 628 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 638 Цивільного кодексу України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася (частина 2 статті 639 Цивільного кодексу України).

Абзац другий частини 2 статті 639 Цивільного кодексу України передбачає, що договір, укладений за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем за згодою обох сторін вважається укладеним в письмовій формі.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 09 вересня 2020 року у справі №732/670/19, від 23 березня 2020 року у справі № 404/502/18, від 07 жовтня 2020 року № 127/33824/19.

Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Особливості укладання договору в електронному вигляді визначені Законом України «Про електронну комерцію» (далі - Закон).

Згідно із пунктом 6 частини першої статті 3 Закону електронний підпис одноразовим ідентифікатором - дані в електронній формі у вигляді алфавітно-цифрової послідовності, що додаються до інших; електронних даних особою, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір, та надсилаються іншій стороні цього договору.

При цьому одноразовий ідентифікатор - це алфавітно-цифрова послідовність, що її отримує особа, яка прийняла пропозицію (оферту) укласти електронний договір шляхом реєстрації в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, що надав таку пропозицію. Одноразовий ідентифікатор може передаватися суб`єктом електронної комерції, що пропонує укласти договір, іншій стороні електронного правочину засобом зв`язку, вказаним під час реєстрації у його системі, та додається (приєднується) до електронного повідомлення від особи, яка прийняла пропозицію укласти догові (пунктом 12 частини першої статті 3 Закону).

Відповідно до частини третьої статті 11 Закону електронний договір укладається шляхом пропозиції його укласти (оферти) однією стороною та її прийняття (акцепту) другою стороною. Електронний договір вважається укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти такий договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції в порядку, визначеному частиною шостою цієї статті.

Пропозиція укласти електронний договір (оферта) може бути зроблена шляхом надсилання комерційного електронного повідомлення, розміщення пропозиції (оферти) у мережі Інтернет або інших інформаційно-телекомунікаційних системах (частини четверта статті 11 Закону).

Згідно із частиною шостою статті 11 Закону відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти електронний договір, про її прийняття (акцепт) може бути надана шляхом: надсилання електронного повідомлення особі, яка зробила пропозицію укласти електронний договір, підписаного в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; заповнення формуляра заяви (форми) про прийняття такої пропозиції в електронній формі, що підписується в порядку, передбаченому статтею 12 цього Закону; вчинення дій, що вважаються прийняттям пропозиції укласти електронний договір, якщо зміст таких дій чітко роз`яснено в інформаційній системі, в якій розміщено таку пропозицію, і ці роз`яснення логічно пов`язані з нею.

За правилом частини восьмої статті 11 Закону у разі якщо укладення електронного договору відбувається в інформаційно-телекомунікаційній системі суб`єкта електронної комерції, для прийняття пропозиції укласти такий договір особа має ідентифікуватися в такій системі та надати відповідь про прийняття пропозиції (акцепт) у порядку, визначеному частиною шостою цієї статті. Такий документ оформляється у довільній формі та має містити істотні умови, передбачені законодавством для відповідного договору.

Електронний договір, укладений шляхом обміну електронними повідомленнями, підписаний у порядку, визначеному статтею 12 цього Закону, вважається таким, що за правовими наслідками прирівнюється до договору, укладеного у письмовій формі. Кожний примірник електронного документа з накладеним на нього підписом, визначеним статтею 12 цього Закону, є оригіналом такого документа.

Стаття 12 Закону визначає яким чином підписуються угоди в сфері електронної комерції. Якщо відповідно до акту цивільного законодавства або за домовленістю сторін електронний правочин має бути підписаний сторонами, моментом його підписання є використання електронного підпису або електронного цифрового підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами електронного правочину; електронного підпису одноразовим ідентифікатором, визначеним цим Законом; аналога власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Із системного аналізу положень вище вказаного законодавства вбачається, що з урахуванням особливостей договору щодо виконання якого виник спір між сторонами, його укладання в електронному вигляді через інформаційно-комунікаційну систему позивача можливе за допомогою електронного цифрового підпису відповідача лише за умови використання засобу електронного цифрового підпису усіма сторонами цього правочину.

В іншому випадку електронний правочин може бути підписаний сторонами електронним підписом одноразового ідентифікатора та/або аналогом власноручного підпису (факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, іншого аналога власноручного підпису) за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідних аналогів власноручних підписів.

Згідно з частиною 1 статті 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у володіння та користування за плату на певний строк.

Відповідно до положень статті 762 Цивільного кодексу України за найм (оренду) майна з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Якщо розмір плати не встановлений договором, він визначається з урахуванням споживчої якості речі та інших обставин, які мають істотне значення. Плата за найм (оренду) майна може вноситися за вибором сторін у грошовій або натуральній формі. Форма плати за найм (оренду) майна встановлюється договором найму. Плата за найм (оренду) майна вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором.

В матеріалах цивільної справи наявні докази на підтвердження того, що орендодавець виконав свої зобов`язання за договором оренди майна з правом викупу та передав орендарю об`єкт оренди шляхом відправки «Новою поштою».

У позовній заяві позивач зазначає, що ОСОБА_1 сплачував орендні платежі нерегулярно і не в повному обсязі, а з травня 2021 року взагалі перестав сплачувати плату за договором, у зв`язку з чим утворилась заборгованість по оплаті вартості об`єкта оренди у розмірі 43 240 грн.

При цьому матеріали справи не містять відомостей про те, коли і в якому розмірі відповідач сплачував орендну плату, який загальний розмір коштів, сплачених ним в рахунок орендної плати.

У розрахунку заборгованості (а.с.8) позивач вказує, що основна сума заборгованості за договором (тіло) складає 43 240 грн, однак не зазначає, з чого саме складається ця основна сума (вартість об`єкта оренди, суми нарахованої орендної плати тощо).

При цьому позивачем не надано виписки з рахунку, на який відповідач мав перераховувати кошти за договором, з відображенням операцій, які проводились за даним рахунком, а саме, коли і в якому розмірі сплачувалися відповідачем кошти в рахунок орендної плати (як зазначено у позові), отже позивачем не надано належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження розміру заборгованості, перевірити нараховану суму боргу неможливо.

Як передбачено частиною 4 статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Такі дані встановлюються, зокрема, письмовими доказами, якими є документи, що містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (частина перша статті 95 ЦПК України).

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Обов`язок доведення обставин, на які зроблено посилання як на підставу заявлених вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, покладається на учасників справи, у тому числі і на позивача. Обставини мають бути підтверджені належними, допустимими, достовірними і достатніми доказами. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях і суд не вправі збирати докази, що стосуються предмета спору, за своєю ініціативою, крім конкретних випадків, встановлених цим Кодексом.

Належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розмір є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність».

Згідно із зазначеною нормою закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.

Пунктом 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року № 254 (в редакції, чинній на час звернення до суду з позовною заявою), виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Такого ж змісту норма закріплена у пункті 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року № 75.

Аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів по конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами щодо заборгованості за кредитним договором.

Такі висновки зроблені Верховним Судом у постанові від 25 травня 2021 року у справі № 554/4300/16-ц.

Згідно пунктів 5.1, 5.3 Правил надання майна у оренду ТОВ «Будинок комфорту» (а.с.13-17) сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у договорі оренди майна з правом викупу. Орендар сплачує орендну плату в національній валюті шляхом перерахування грошових коштів безготівковим платежем на рахунок орендодавця, вказаний у договорі оренди майна з правом викупу.

Позивачем не надано банківської виписки зі свого рахунку, вказаного в договорі оренди майна з правом викупу, на підтвердження здійснення (або не здійснення) відповідачем перерахувань грошових коштів в рахунок орендної плати за період дії договору.

Таким чином розмір заборгованості відповідача за договором оренди майна з правом викупу належним чином не підтверджується. Тому позовні вимоги є необґрунтованими і задоволенню не підлягають.

Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги задоволенню не підлягають, судові витрати по справі слід покласти на позивача.

Керуючись статтями 264-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити повністю у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Судові витрати по справі покласти на позивача.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається у Дніпровський апеляційний суд протягом тридцяти днів з дня його складення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Учасники справи:

-Товариство з обмеженою відповідальністю «Будинок комфорту», місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок 34, під`їзд 3 кабінет 503, ,

- ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Суддя У.М. Болдирєва