Ухвала

27 січня 2023 року

м. Київ

справа № 947/28884/19

провадження № 61-488ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.,

розглянув заяву Купрій Алли Анатоліївни про відвід колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф., (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В., за касаційною скаргою Купрій Алли Анатоліївни на ухвали Одеського апеляційного суду від 24 листопада

2022 року та постанову Одеського апеляційного суду від 24 листопада

2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - професійна спілка працівників Морської пошуково-рятувальної служби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - заступник директора з операційної діяльності казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба» Купрій Алла Анатоліївна, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та виплату середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року до Верховного Суду через систему «Електронний Суд»

Купрій А. А. подала касаційну скаргу на ухвали Одеського апеляційного суду

від 24 листопада 2022 року та постанову Одеського апеляційного суду

від 24 листопада 2022 року.

У січні 2023 року до суду касаційної інстанції через систему «Електронний Суд» Купрій А. А. надіслала заяву про відвід колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф., (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.

У заяві про відвід Купрій А. А. стверджує, що у неї виникли сумніви стосовно неупередженості та безсторонності колегії суддів, оскільки суддя

Шипович В. В. не брав участі в автоматизованому розподілі справи, а отже не міг бути обраним членом колегії суддів. Вважає, що вбачається ймовірне втручання в автоматизовану систему розподілу справ.

Відповідно до статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з частиною третьою та четвертою статті 36 ЦПК України до складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є обставини, що викликають сумніви у неупередженості або об`єктивності судді.

Аналіз практики рішень Європейського суду з прав людини з цього питання дає можливість дійти висновку, що критерієм порушення суб`єктивної складової вказаного поняття, можуть бути висловлювання судді по суті правової проблеми, яка порушена у позові, чи щодо особи або дій заявника, ще до того, як суд під його головуванням повинен був винести рішення у справі тощо.

Стосовно об`єктивної неупередженості в рішеннях Європейського суду з прав людини зазначено, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості. Мова йде про ту довіру, яку суди повинні викликати в учасників цивільного процесу.

Об`єктивними обставинами, що можуть свідчити про упередженість суду, у практиці Європейського суду з прав людини визнавались такі: члени суду, що мали розглядати справу, вже брали участь у ній у іншій процесуальній ролі, наприклад, прокурор, адвокат, суддя у суді нижчої інстанції тощо; суддя, що бере участь у справі про оспорювання законодавчих нормативних актів раніше висловлювався з цього приводу як консультант; наявність дискреційних повноважень у одного з суддів, що розглядають справу у колегіальному складі, участь судді у прийнятті законодавчих або підзаконних нормативних актів, на основі яких потім виноситься судове рішення тощо.

Визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача

та колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється на підставі протоколу автоматизованого розподілу у відповідності до частини першої

статті 33 ЦПК України.

Відповідно до частин другої-третьої статті 33 ЦПК України справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Згідно із пунктом 2.3.23. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України

від 02 квітня 2015 № 25 якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу.

Відповідно до рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 20 травня 2019 року № 3 визначено персональні склади постійних колегій суддів, у тому числі постійно діючої колегії у складі трьох суддів Синельникова Є. В., Хопти С. Ф., Шиповича В. В.

Таким чином після визначення у касаційному провадженні № 61-488ск23 судді-доповідача Хопти С. Ф., автоматизованою системою було визначено склад колегії суддів, з урахуванням вищевказаного рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду.

Згідно із наявним в матеріалах касаційного провадження № 61-488ск23 протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями

від 09 січня 2023 року, підписаним уповноваженою особою, а також інформацією начальника управління забезпечення автоматизованого документообігу Касаційного цивільного суду, автоматизований розподіл касаційної скарги у провадженні № 61-488ск23 проведено 09 січня 2023 року у відповідності до Положення про автоматизовану систему документообігу з урахуванням положень процесуального закону та використанням наявного програмного забезпечення.

За таких обставин, на даний час відсутні підстави вважати, що було порушено порядок визначення суддів для розгляду касаційної скарги Купрій А. А. , а крім того не встановлено існування обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф., Синельникова Є. В., Шиповича В. В.

Враховуючи необґрунтованість заявленого Купрій А. А. відводу колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф., (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В., питання про відвід суддів відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.

Керуючись статтями 33, 36, 40 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Заяву Купрій Алли Анатоліївни про відвід колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф., (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В., за касаційною скаргою Купрій Алли Анатоліївни на ухвали Одеського апеляційного суду від 24 листопада

2022 року та постанову Одеського апеляційного суду від 24 листопада

2022 року у справі за позовом ОСОБА_2 до казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - професійна спілка працівників Морської пошуково-рятувальної служби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - заступник директора з операційної діяльності казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба» Купрій Алла Анатоліївна, про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі та виплату середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу визнати необґрунтованою.

Заяву про відвід колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Хопти С. Ф., (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В., передати для вирішення зазначеного питання іншому судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ф. Хопта

Є. В. Синельников

В. В. Шипович