Справа № 952/405/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.11.2023 Зачепилівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Яценка Є.І.,

за участю секретаря судового засідання Оданець С.В.,

за участю сторін:

представника позивачки ОСОБА_1 ,

представника відповідача 2 ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в с. Зачепилівка Харківської області в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Зачепилівська селищна рада Харківської області, про відшкодування майнової шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири, -

УСТАНОВИВ:

В провадженні Зачепилівського районного суду Харківської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Зачепилівська селищна рада Харківської області, про відшкодування майнової шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири.

В підготовчому засіданні представник відповідача ОСОБА_5 адвокат Орєхова Н.В. заявила клопотання про залишення позову ОСОБА_3 без розгляду у зв`язку з тим, що позовну заяву, від імені останньої, було подано її представником - адвокатом Воропаєвим В.В., на підставі ордеру, який не є належним доказом підтвердження повноважень останнього, оскільки згенерований не в особистому кабінеті адвоката, як того вимагає Положення № 41, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019.

Представник позивачки ОСОБА_1 в підготовчому засіданні вказав, що заперечує проти клопотання адвоката Орєхової Н.В., оскільки крім ордеру адвоката він представляє інтереси позивачки і на підставі Договору про надання правової допомоги № 208 від 12.11.2022.

Суд, вислухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, прийшов до такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Отже, право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур), в тому числі, вимог стосовно оформлення позовних заяв, скарг та інших документів, що подаються до суду.

На підставі ст. 58 ЦПК України позивач може брати участь в судовому процесі як особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За змістом ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє; представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч.1 ст. 60 ЦПК України).

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері (ч.ч. 1, 2 ст. 64 ЦПК України).

У частині четвертій статті 62 ЦПК України визначено, чим виключно можуть бути підтверджені повноваження адвоката: довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Обов`язок суду перевірити належність доказів наявності у представника права вчиняти конкретну процесуальну дію зумовлений, головним чином тим, що такий представник виступає самостійно в суді від імені довірителя (особи, яка відмовилася захищати в суді свої права в порядку самопредставництва) і виконує процесуальні дії виключно в інтересах довірителя, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для нього права та обов`язки.

Таким чином, суд зобов`язаний перевірити щонайменше дві складові представництва, а саме, факт наявності повноважень на представництво інтересів певної особи та окремо, обсяг таких повноважень, а саме: право на звернення з відповідним процесуальним документом до відповідного суду (інстанції) у конкретний момент часу.

Таке право представника на звернення від імені довірителя може бути підтверджено лише документом, який демонструє дійсне волевиявлення учасника справи на надання повноважень конкретному адвокату, та є належним доказом, що дозволяє суду перевірити весь обсяг наданих повноважень.

Взаємовідносини між довірителем та представником, як правило, мають договірний характер.

Згідно з позицією Верховного суду, сформованою у постанові від 18.10.2018 у справі № 811/1507/18, повноваження представника, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді або довіреністю.

Ордер, на відміну від довіреності, не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату; повноваження адвоката, зокрема, в даному випадку щодо підписання позовної заяви, повинно підтверджуватись домовленістю сторін у договорі про надання правової допомоги, який засвідчує існування між клієнтом та адвокатом домовленості стосовно об`єму наданих йому повноважень, шляхом окремого визначення такої дії у договорі.

Таким чином, суд може виконати імперативну вимогу процесуального закону та перевірити наявність права в довірителя на підписання конкретного документу лише за умови, якщо разом з ордером додано завірену належним чином копію договору про надання правової допомоги (витягу з договору), про який зазначено у такому ордері.

Відповідно до ч.1 ст. 20 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги.

Згідно із ч.1 ст. 26 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордером є письмовий документ, що у випадках, установлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням і повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (ч. 2 ст. 26 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Ордер серії ЗП № 59303 від 03.06.2023, який представник позивачки долучив до позовної заяви, має типову форму відповідно до додатку № 1 до Положення про ордер адвоката та порядку ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012р. № 36.

Однак, рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 визнано таким, що втратило чинність Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затверджене рішенням Ради адвокатів України № 36 від 17.12.2012, із змінами та доповненнями, крім додатка № 1 до Положення та пункту 18 Положення, які діють до 01.01.2022.

Відповідно до п. 2 Положення про ордер на надання правничої допомоги, затвердженого Рішенням Ради адвокатів України №41 від 12.04.2019 року ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України.

Відповідно до до п. 5 Положення ордер, встановленої форми, є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до п. 6 Положення бланки ордерів, згідно затвердженої типової форми, генеруються у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua слідуючи командам системи.

Згідно п. 11 Положення ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Також рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 затверджено типову форму ордеру, яка міститься в додатку №1 до Положення про ордер адвоката на надання правничої (правової) допомоги, а саме: ордер повинен бути формату А-4 та містити двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Отже, з 01.01.2022 ордери типової форми, затвердженої рішенням Ради адвокатів України № 36 від 17.12.2012, із змінами та доповненнями, втратили свою чинність і не є належними документами, які підтверджують повноваження адвокатів.

Адвокатом Воропаєвим В.В. до позовної заяви наданий ордер серії ЗП № 59303 від 03.06.2023, який не відповідає затвердженій рішенням Ради адвокатів України типовій формі, та не згенерований у відповідному розділі «Особистого кабінету адвоката» на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України www.unba.org.ua, не є формату А-4 та не містить двовимірний штрих-код (QR-код) з посиланням на профайл адвоката в ЄРАУ.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

З огляду на викладене, враховуючи, що позовна заява подана особою, яка не має повноважень на ведення справи, суд доходить висновку, що позов підлягає залишенню без розгляду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

При цьому суд роз`яснює, що відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись п.2 ч.1 ст. 257, ст.ст. 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Зачепилівська селищна рада Харківської області, про відшкодування майнової шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири - залишити без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України.

Роз`яснити, що залишення позову без розгляду не позбавляє права на звернення до суду з такими позовними вимогами в встановленому порядку, визначеному нормами ЦПК України.

Роз`яснити, що у разі залишення заяви без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням) сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду. Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження в порядку ч. 2 ст. 354 ЦПК України.

Суддя Є.І. Яценко