Провадження №2/463/233/23
УХВАЛА

судового засідання

02 листопада 2023 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Гирич С.В.

за участю секретаря судового засідання Назар Р.М.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

в м. Львові

у відкритому судовому засіданні,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання права власності на будинок в порядку спадкування, суд-

в с т а н о в и в :

у грудні 2021 року ОСОБА_5 звернулася із позовом в суд до ОСОБА_3 про визнання права власності на будинок під літ. «А-2» площею 221,4 м.кв. розташований за адресою АДРЕСА_1 після смерті свого ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У зв`язку із смертю позивача за клопотанням спадкоємця ОСОБА_4 її притягнуто до участі в справі як правонаступника ОСОБА_5 .

Ухвалою суду від 23.08.2023 року закрито підготовче засідання у справі і справу призначено до судового розгляду.

До суду поступило клопотання відповідача ОСОБА_3 про поновлення підготовчого засідання та ним подано зустрічний позов.

Клопотання мотивовано тим, що юридичної освіти не має, у підготовчому засіданні не зорієнтувався і не зрозумів, зустрічний позов можна було подати до завершення підготовчого засідання. Вважає, що позивач безпідставно поставила вимоги про визнання за нею права власності на весь будинок розташований за адресою АДРЕСА_1 , оскільки він успадкував більшу частину майна після смерті батька. А тому з метою недопущення порушення його прав, просить відновити підготовче засідання та надати можливість подати зустрічний позов.

В судовому засіданні відповідач клопотання підтримав, ствердив, що пам`ятку з правами не отримав і йому не було роз`яснено права в тому числі про право подати зустрічний позов до завершення підготовчого засідання.

Позивач та представник позивача проти відновлення підготовчого засідання та подачі відповідачем зустрічного позову не заперечили.

Обговоривши подану заяву, оглянувши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Дійсно, відповідно до положень ч.2 ст.49 ЦПК України визначено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. Статтею 199 ЦПК України визначено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ч.1 ст. 222 ЦПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, строк встановлений ч.2 ст.49 ЦПК України є процесуальним строком і відповідно до положень ст.127 ЦПК України він також може бути поновлений, якщо пропущений із поважної причини, оскільки інше не встановлено законом.

З поданої відповідачами заяви вбачається, що він не має юридичної освіти, не розуміється на процесі і йому не було роз`яснено, що він має право подати зустрічний позов до завершення підготовчого засідання у справі та претендувати на свою частку у спадщині. Дійсно даних про вручення пам`ятки з процесуальними правами у справі не має, послугами адвоката відповідач не скористався. Лише під час судового розгляду, після роз`яснення йому прав головуючим та предмету спору, він просив оголосити перерву для звернення до адвоката для надання правової допомоги, оскільки також претендує на спірне майно, т.я. успадкував більшу частку майна після смерті батька, який склав заповіт на його користь.

Суд враховує, що дійсно, Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що право на доступ до суду має "застосовуватися на практиці і бути ефективним" (рішення у справі Bellet v. France від 4 грудня 1995 року).

А тому враховуючи вказані обставини, з метою недопущення порушення права відповідача на доступ до правосуддя, суд приходить до висновку про те, що строк подачі зустрічної позовної заяви в порядку ч.2 ст.49 ЦПК України відповідачем пропущений із поважних причин і його слід поновити. При цьому суд враховує і те, що позивач та його представник не заперечують проти відновлення підготовчого засідання, поновлення строку для подачі зустрічного позову, щоб дійсно не були порушені права відповідача.

А тому слід відновити підготовче засідання і надати можливість відповідачу заявити зустрічний позов.

Разом з тим, як вбачається із поданого зустрічного позову, відповідач просить визнати право власності на спадкове майно на 5/6 частин будинку АДРЕСА_1 за заповітом.

Разом з тим, відповідачем не долучено квитанцію про сплату судового збору.

Відповідно до ч.4 ст.177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 187 ч.11 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки відповідачем до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, тому зустрічну позовну заяву слід залишити без руху та надати відповідачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись ст.ст.49, 127, 177, 187 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

заяву відповідача ОСОБА_3 задоволити.

Поновити процесуальний строк для подачі заяви в порядку ч.2 ст.49 ЦПК України та відновити підготовче засідання у справі.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 залишити без руху. Надати відповідачу ОСОБА_3 строк для усунення недоліків- для доручення до позову документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали .

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя: Гирич С. В.