Справа № 150/447/18
Провадження №:2/138/6/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.11.2023 м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області, в складі:

головуючого судді Київської Т.Б.,

за участю секретаря Бугера І.С.,

провівши відкрите судове засідання в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області, державного нотаріуса Чернівецької державної нотаріальної контори Вінницької області Ординського Юрія Станіславовича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно та визнання недійсним свідоцтва на право на спадщину за законом, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вказана вище цивільна справа.

Провадження у даній справі відкрито ще 22.10.2018 ухвалою Чернівецького районного суду Вінницької області.

Після зміни кількох складів суду у даній справі її було передано на розгляд судді Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Київській Т.Б.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 21.06.2023 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду. Судові засідання у справі призначалась неодноразово.

Сторони в судове засідання повторно не з`явились. Про час та місце проведення судового засідання завжди повідомлялись завчасно та належним чином.

В чергове судове засідання 08.11.2023, як позивач так і його представник повторно не з`явились. Про причини неявки суд взагалі не повідомили. Заяви про розгляд справи по суті за їх відсутності та підтримання позову суду не надавали. Позивач та його представник про час та місце судового розгляду завжди повідомлялись завчасно та належним чином. Дана обставина підтверджується матеріалами справи. В судове засідання, яке призначалось перед даним судовим засіданням 11.10.2023 ні позивач, ні його представник, також не з`являлись та не повідомляли суд про причини неявки.

Згідно ч.5 ст.128 ЦПК України судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Зважаючи на положення вказаної вище норм, позивач та його представник про час та місце проведення судового засідання призначеного на 11.10.2023 та 08.11.2023 були повідомлені завчасно та належним чином, що підтверджується розпискою про вручення повістки та довідкою про доставку повідомлення у додаток «Viber» та SMS.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи викладене, дослідивши матеріали справи і оцінюючи процесуальну поведінку сторони позивача з часу відкриття провадження у справі суд вважає її такою, яка не націлена на реальне вирішення спору судом.

Так, стороною позивача, неодноразово заявлялись клопотання про відкладення судових засідань у справі, зокрема, під час розгляду справи останнім складом суду 25.11.2019, 23.03.2020, 12.05.2020, 30.06.2020, 03.08.2020, 22.09.2020, 28.10.2020, 25.11.2020, 02.02.2021, 25.02.2021, 07.04.2021, 17.08.2021, 31.08.2021.

В подальшому, ухвалою суду від 12.10.2021 було зупинено провадження в справі у зв`язку необхідністю належного повідомлення одного із третіх осіб про наявність такого судового провадження та направлено доручення про вручення йому позову з додатками та судових повісток до республіки білорусь.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 27.04.2023 провадження у справі поновлено на підставі того, що направлення будь-яких документів до компетентних органів республіки білорусь, або отримання матеріалів виконавчого доручення з білорусії не можливо, у зв`язку зі збройною агресією росії проти України та введенням на території України воєнного стану.

В підготовче судове засідання 23.05.2023 позивач та його представник не з`явилась подавши до суд клопотання про повторне зупинення провадження у справі.

Разом з тим, ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 23.05.2023 представнику позивача було відмовлено у задоволенні зазначеного вище клопотання, як безпідставного. Саме клопотання було мотивоване тим, що представник позивача є членом сім`ї військовослужбовця Збройних Сил України учасника бойових дій і її малолітня дитина приймає участь у невідривному навчальному процесі у м.Одеса, а перебування її чоловіка на військовій службі унеможливлює її участь у судових засіданнях в даній справі. Разом з тим, жодних доказів на підтвердження обставин вказаних в клопотанні суду надано не було. Більш того, процесуальне законодавство не пов`язує зазначені обставини із можливістю зупинення провадження у цивільній справі.

В підготовче судове засідання 21.06.2023 аналогічно позивач і його представник повторно не з`явились. Як зазначалось вище цього дня суд закрив підготовче провадження у справі.

Не може суд залишити поза увагою і ту обставину, що ще 25.04.2019, попередній склад суду, забезпечив позов за клопотанням сторони позивача та наклав арешт на майно про яке позивач вказує в позові, як про спадкове, а саме: житловий будинок з надвірними будівлями і спорудами та земельну ділянку під вказаним домоволодінням, що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Тобто, зазначені вище обставини та процесуальна поведінка сторони позивача, в їх сукупності, можуть бути розцінені стороннім спостерігачем не як інакше, як відсутність реального наміру на вирішення спору по суті та виключне бажання збереження дії забезпечення позову якомога триваліший час.

При вирішенні питання щодо подальшої можливості здійснення судового провадження у даній справі і взагалі про його доцільність не можна залишити поза увагою, що основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема: розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

В даному ж випадку суд надав стороні позивача більш ніж достатньо часу для реалізації своїх процесуальних прав.

Суд зобов`язаний сприяти усім сторонам спору в реалізації їх прав, однак суд не може виступати засобом маніпуляції, який одна сторона спору використовуватиме будь-яким чином у правовідносинах з іншою стороною.

Ситуація що склалась в ході судового розгляду даної справи та процесуальна поведінка сторони позивача в даному випадку не може розцінюватись по іншому.

Частина 1 статті 44 ЦПК України наголошує, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Частиною 5 ст. 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Тобто, положення ст. 223 ЦПК України направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду. Така позиція ВССУ викладена в ухвалі (справа № 6-24063 ск 15).

Причини повторної неявки позивача та його представника до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з`являються до суду.

Окрім того, суд бере до уваги, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. (Справа «Олександр Шевченко проти України» 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Отже, за правилами ст. 223, 257 ЦПК України позовна заява залишається судом без розгляду у разі сукупності певних умов, а саме належне повідомлення позивача про час та місце проведення судового розгляду (в разі належного повідомлення представника позивача вважається, що позивач також повідомлений і навпаки); позивач повторно не з`явився у судове засідання (два і більше рази); від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності (суд має чітко розуміти бажання позивача на вирішення справи по суті його вимог за його відсутності та за наявними у справі документами та те, що позивач такий позов підтримує).

Зважаючи на вказані норми закону та їх роз`яснення слід вважати, що суд при першій неявці позивача позбавлений можливості розгляду справи за його відсутності (його представника) у судовому засіданні у випадку належного повідомлення позивача про час та місце судового розгляду та за відсутності його заяви про розгляд справи у його відсутності, натомість в змозі відкласти розгляд справи. При повторних же неявках позивача (його представника) у випадку належного повідомлення про час та місце судового розгляду та за відсутності заяви про розгляд справи у відсутності позивача, суд позбавлений можливості розгляду справи по суті, відкладення розгляду, незважаючи на причини неявки та зобов`язаний залишити позовну заяву без розгляду.

Тобто, позовна заява при повторній неявці в судове засідання належним чином повідомленого позивача залишається без розгляду незалежно від причин його неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Слід відзначити, що позивач, який переважно найбільш зацікавлений у розгляді справи, повинен демонструвати своєю поведінкою сумлінність реалізації своїх процесуальних прав та виконання обов`язків. Належне повідомлення позивача вдруге поспіль про судове засідання, його неявка у таке, відсутність у справі заяви про розгляд справи за відсутності позивача, у відповідності до ч.5 ст.223, п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, позбавляє суд можливості для проведення розгляду справи по суті чи відкладення розгляду справи незалежно від причин неявки, зобов`язуючи залишити позовну заяву без розгляду.

Наслідки, передбачені ч.5 ст.223 ЦПК України та п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України застосовуються судом в усіх випадках повторної неявки позивача до суду, незалежно від поважності причин його відсутності.

Такий наслідок неявки позивача є імперативним, тобто застосовується в усіх випадках повторної неявки, незалежно від того чи є можливість вирішити спір по суті.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивач та його представник вкотре повторно не з`явився до суду, що свідчить про зловживання процесуальними правами та затягування розгляду справи без кінцевої мети вирішення спору судом по суті.

При вирішення даного питання суд зважає також на те, що залишення заяви без розгляду не позбавляє особу права повторного звернення до суду за захистом своїх прав у загальному порядку згідно ч. 2 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.223, 257, 260 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Чернівецької селищної ради Чернівецького району Вінницької області, державного нотаріуса Чернівецької державної нотаріальної контори Вінницької області Ординського Юрія Станіславовича, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про визнання права власності на спадкове майно та визнання недійсним свідоцтва на право на спадщину за законом, зобов`язання вчинити дії- залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення. Учасник справи якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: Т.Б.Київська