УХВАЛА

Іменем України

про залишення заяви без руху

06 листопада 2023 року

м. Харків

Справа № 638/16752/23

Провадження № 2-о/638/290/23

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі головуючої судді Яковлевої В.М., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

у с т а н о в и в:

02 листопада 2023 року представник ОСОБА_1 адвокат Плотнікова Ірина Юріївна через систему "Електронний суд" звернулась до суду із заявою про визнання недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлення опіки над ним та призначення опікуном заявника ОСОБА_1 .

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Заявник ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання його батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , недієздатним, просив встановити над ним опіку, призначивши його, сина недієздатного ОСОБА_2 , опікуном.

Для встановлення психічного стану батька просив призначити судово-психіатричну експертизу з метою визначення психічного стану ОСОБА_2 , з метою з`ясування чи страждає ОСОБА_2 у теперішній час на будь-який хронічний, стійкий психічний розлад і чи може він за своїм психічним станом усвідомлювати значення своїх дій та керуватися ними.

Заява мотивована тим, що батько є інвалідом першої, "Б" групи з 12.07.2022 року безстроково, потребує постійного стороннього догляду та нагляду. ОСОБА_2 за станом здоров`я не здатний себе обслуговувати самостійно та приймати рішення щодо своїх соціальних та побутових потреб. Заявник ОСОБА_1 проживає разом з батьком, здійснює за ним догляд. З метою захисту законних особистих немайнових та майнових прав та інтересів батька він звернутися до суду із зазначеною заявою.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом IV цього кодексу (Окреме провадження).

З огляду на викладене, заява про визнання фізичної особи обмежено дієздатною має відповідати як загальним вимогам, передбаченим ст. 175 ЦПК України, так і змісту та формі заяви, передбаченим ст. 297 ЦПК України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 175, 177 ЦПК України.

Так, статтею 297 ЦПК України встановлено такі вимоги до змісту заяви.

У заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що на даний час не може бути відкрито провадження у справі, оскільки позовна заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 175 і 177, 297 ЦПК України.

Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими заявниця обґрунтовує заяву про призначення її опікуном над її повнолітньою донькою, зокрема, її можливість бути опікуном, з огляду на те, що за змістом ч.ч.2,4 ст. 63ЦК України опікуном може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю, з урахуванням особистих стосунків між нею та підопічним, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Згідно положень п.п.1,2 ч.1 ст. 64 ЦПК України опікуном не може бути фізична особа, яка позбавлена батьківських прав (якщо ці права не були поновлені), поведінка та інтереси якої суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує піклування.

Разом із тим, згідно п.3.2 «Правил опіки та піклування», затверджених Наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26.05.1999 року №34/166/131/88 (далі - Правила опіки та піклування), опікунами не можуть бути особи, які: визнані в установленому порядку недієздатними або обмежено дієздатними; перебувають на обліку або лікуються в психоневрологічних та наркологічних закладах; раніше були опікунами чи піклувальниками та з їх вини опіку чи піклування було припинено; позбавлені батьківських прав; інтереси яких суперечать інтересам осіб, що підлягають опіці; засуджені за скоєння тяжкого злочину.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України заявник зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази заявник може додати до заяви копії відповідних доказів).

Проте, всупереч вказаним нормам, заявником ОСОБА_1 , окрім документів на підтвердження родинних відносин із ОСОБА_2 (свідоцтва про народження ОСОБА_1 , де заявник зазначений сином ОСОБА_2 ), жодного письмового доказу на підтвердження можливості бути опікуном ОСОБА_2 , заявником до заяви не додано.

Так, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення заяви без руху. В ухвалі про залишення заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху і надати заявнику строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, а саме до заяви необхідно додати:

- докази перебування ОСОБА_2 на обліку у психіатричних лікувальних закладах; доказів наявності у ОСОБА_2 психічних захворювань, які діагностовано лікарями та існують станом на день звернення до суду;

- докази на підтвердження можливості ОСОБА_1 бути опікуном ОСОБА_2 (подання органу опіки та піклування за результатами розгляду поданої ОСОБА_1 заяви про можливість призначення його опікуном, в якому має міститись висновок про доцільність призначення саме його опікуном та можливість виконання ним опікунських обов`язків за результатами оцінки органом опіки та піклування відомостей (документів передбачених п.3.3 Правил опіки та піклування, або докази звернення з цього питання до органу опіки та піклування для отримання висновку щодо можливості бути піклувальником на стан розгляду заяви), документи на підтвердження: не перебування заявника на обліку у лікарів нарколога чи психіатра, стану здоров`я заявника, володіння заявника на праві власності або користування житловим будинком (квартирою); придатності вказаного житла для проживання в ньому, що має підтверджуватись відповідним актом обстеження тощо); відомості про наявність сім`ї та (або) інших осіб, які знаходяться на утриманні у ОСОБА_1 .

Крім того, 18.10.2023 р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», за яким внесені зміни і до Цивільно-процесуального кодексу.

Відповідно до ч.6 ст.14 ЦПК адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Відповідно до положень ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Відповідно до абзацу 2 частини 1 та абзацу 2 частини 2 статті 185 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху також у разі, якщо позовну заяву подано особою, яка відповідно до частини 6 статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави, визначеної абзацом другим частини першої цієї статті, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, адвокат Плотнікова І.П., яка є адвокатом, підписала та подала вищезазначену заяву, при її оформленні не вказала відомості про наявність чи відсутність електронного кабінету.

Суд зазначає про обов`язок такої особи зареєструвати електронний кабінет відповідно до статті 14 цього Кодексу адвокату Плотніковій І.П.

Крім того, в заяві не зазначено заінтересованих осіб - особу, щодо якої ставиться питання про визнання її недієздатною та відповідний Орган опіки та піклування, наявність у учасників справи електронного кабінету.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних недоліків, а саме - подання до суду вищезазначених доказів на обгрунтування вимог, що містяться в поданій заяві про визнання фізичної особи недієздатною; заяви, оформленої відповідно до вимог статті 175 ЦПК України, та її копій відповідно до кількості учасників справи із зазначенням в ній відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету учасників справи.

Керуючись статтями 185, 260, 297 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 , про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без руху для виконання вимог статей 175 і 177, 297 ЦПК України протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити заявнику, що в разі якщо у вказаний строк недоліки заяви не будуть усунуті, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Копію ухвали надіслати заявнику.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя В.М. Яковлева