"09" травня 2023 р. Справа № 363/2360/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

9 травня 2023 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Лукач О.П., перевіривши на відповідність вимогам статей 175, 177 ЦПК України позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

3 травня 2023 року до Вишгородського районного суду, за підписом представника позивача адвоката Романенка О.А., надійшла вказана позовна заява, у якій позивач просить:

визнати договір купівлі продажу квартири АДРЕСА_1 від 12 січня 2017 року недійсним та наступні договори купівлі-продажу об`єкту нерухомого майна за адресою:

АДРЕСА_2 , недійсними;

витребувати майно позивача, а саме об`єкт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 , з чужого незаконного володіння відповідача ОСОБА_2 .

Відповідно до частини першої статті 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд відкриває провадження у справі за позовною заявою за відсутності підстав для залишення її без руху, повернення чи відмови у відкритті провадження.

Перевіривши матеріали позовної заяви, суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху з таких підстав.

Статтею 175 ЦПК України встановлено вимоги до позовної заяви, а статтею 177 ЦПК України документи, що додаються до позовної заяви.

Так, відповідно до пункту 3 частини першої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Визначення ціни позову це обов`язок, а не право позивача.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України встановлено, що ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, як вбачається зі змісту прохальної частини позову, позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру, а саме щодо визнання договорів купівлі-продажу нерухомого майна недійними, та одну вимогу майнового, щодо витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння.

У відповідності до пункту 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику в справах за позовами про захист права приватної власності» вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Так, у позовній заяві зазначено, що ціна позову немайновий, та позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1073,60 грн за немайнову вимогу. Проте, слід зазначити, що відповідно до висновку викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від

21 листопада 2018 року у справі № 674/31/15-ц, слід розмежовувати випадки застосування двосторонньої реституції як наслідку недійсності правочину та витребування майна від добросовісного набувача, як способу захисту прав власника, порушених незаконним відчуженням цього майна.

З огляду на те, що позовна заява не містить ціну позову, відсутні докази щодо оцінки майна, неможливо встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду із вимогою про витребування нерухомого майна.

Таким чином, для визначення ціни позову, позивачем має бути проведено експертну оцінку майна, оскільки ціна позову має бути не за ринковою оцінкою майна, а дійсною, тобто за висновком спеціаліста-оцінювача.

Також, щодо вимог немайнового характеру слід зазначити, що вони не конкретизовані позивачем, оскільки не зазначено, які саме наступні договори купівлі-продажу об`єкту нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 , він просить суд визнати недійсними та їх не долучено до позовної заяви і не зазначено причин неможливості їх отримати. При цьому, визнання кожного з договорів недійсними є окремими немайновими вимогами.

Крім цього, сторони оспорюваних договорів, також позивачем не зазначено та їх не залучено до участі у справі.

Законом України «Про судовий збір» визначено правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Як встановлено у частині першій статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про державний бюджет України на 2023 рік» встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2684 гривень.

Ставки сплати судового збору встановлено частиною другою 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент подачі позовної заяви складає

1073,60 гривень, а за подання фізичною особою заяви майнового характеру розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».

Так, частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з недотриманням вимог, встановлених статями 175, 177 ЦПК України, які є імперативними нормами закону та мають вичерпний перелік вимог щодо належного оформлення позовної заяви.

Відповідно до статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду заяви постановляє ухвалу про залишення її без руху.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу та/або його представнику строк для усунення недоліків, шляхом подання до суду позовної заяви у новій редакції, зазначивши ціну позову, конкретизувати вимоги в частині визнання договорів недійними та визначитися з колом осіб, які братимуть участь у справі, а також подавши до суду документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Керуючись статтями 175, 176, 185 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху та надати позивачу та/або його представнику строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу (представнику позивача), що у разі не усунення недоліків у встановлений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Лукач