Справа № 699/410/23
Номер провадження 2/699/231/23
УХВАЛА

про залишення позову без руху

11.05.2023 м. Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області про зобов`язання видати трудову книжку, стягнення середньомісячної заробітної плати за час затримки видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області про зобов`язання видати трудову книжку, стягнення середньомісячної заробітної плати за час затримки видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справу передано на розгляд судді Літвіновій Г.М.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі слід зазначити наступне.

Статтею 221 КЗпП України передбачено, що трудові спори розглядаються:

1) комісіями по трудових спорах; 2) місцевими загальними судами.

Вимогами ст. 231 КЗпП України встановлено, що у місцевих загальних судах розглядаються трудові спори за заявами працівника чи роботодавця, коли вони не згодні з рішенням комісії по трудових спорах підприємства, установи, організації (підрозділу);

Вимогами п. 6 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Однак у позовній заяві не зазначено та з матеріалів справи не вбачається, чи звертався позивач до комісії по трудових спорах у порядку досудового врегулювання спору.

Положенням ч. 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до змісту позовних вимог позивач просить:

1. Зобов`язати Виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради видати ОСОБА_1 трудову книжку;

2. Стягнути з виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради на користь ОСОБА_1 середньомісячну заробітну плату за весь період затримки видачі трудової книжки у розмірі 315752,20 грн;

3. Стягнути з виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 100000 грн.

Щодо сплати судового збору сторона позивача вказує на те, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають з трудових відносин.

З цих підстав позивач, звертаючись до суду з цією позовною заявою, судовий збір не сплатив.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» дійсно передбачено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Принцип диспозитивності цивільного судочинства, визначений у статті 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

При зверненні до суду позивач самостійно визначає предмет позову, його підстави, коло відповідачів.

Тлумачення пунктів 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України дає підстави зробити висновок, що предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Цивільне процесуальне законодавство не проводить розмежування позовних вимог на первинні та похідні позовні вимоги та презюмує, що кожна із заявлених вимог буде розглянута з дотриманням принципів пропорційності і верховенства права.

Відповідно до змісту позовних вимог сторона позивача просить зобов`язати виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради видати ОСОБА_1 трудову книжку, однак пунктом 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено пільги щодо сплати судового збору у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі (а не видачу трудової книжки, як про це просить позивач).

Разом з тим щодо сплати судового збору слід звернути увагу на позовну вимогу № 2, відповідно до змісту якої позивач, керуючись частиною 5 ст. 235 КЗпП України, просить стягнути з виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради на його користь середньомісячну заробітну плату за весь період затримки видачі трудової книжки.

Дійсно середній заробіток за час вимушеного прогулу, передбачений ч. 2 ст. 235 КЗпП України, за своїм змістом є заробітною платою, право на отримання якої виникло в працівника, який був незаконно позбавлений можливості виконувати свою трудову функцію з незалежних від нього причин, оскільки особа поновлюється на роботі з дня звільнення, тобто вважається такою, що весь цей час перебувала в трудових відносинах (висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові від 08.02.2022 у справі № 755/12623/19).

Тому за пред`явлення вимоги про стягнення середнього заробітку, передбаченого ч. 2 ст. 235 КЗпП України, позивачі звільняються від сплати судового збору в усіх судових інстанціях.

Водночас, доводи позивача про те, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» за позовну вимогу про відшкодування моральної шкоди також не сплачується судовий збір, ґрунтуються на неправильному тлумаченні цивільного процесуального законодавства.

Відповідно до частин першої та третьої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Моральна шкода є втратою немайнового характеру, однак відшкодування моральної шкоди може відбуватися в майновій (грішми, іншим майном) або немайновій формах (публікація спростування недостовірної інформації, публікація рішення суду у засобах масової інформації, інші форми відновлення морального стану особи).

Отже, за змістом частини третьої статті 23 ЦК України позовна вимога про відшкодування моральної шкоди стає майновою вимогою, якщо вона визначена у грошовому або іншому майновому вимірі, правовим наслідком відшкодування якої є грошове або інше майнове стягнення на користь позивача (стягнення грошових коштів, витребування майна, визнання права на майно тощо).

Таким чином, вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, стає майновою вимогою, отже, судовий збір за таку вимогу підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру

Пільги щодо сплати судового збору за подачу позовної заяви про стягнення моральної шкоди Законом України «Про судовий збір» не передбачено.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 07.02.2022 по справі № 523/4124/21; провадження № 61-15068св21.

Положеннями п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини

Подана позовна заява не містить ціни позову. Відповідно до позовних вимог, середньомісячна заробітна плата за весь період затримки видачі трудової книжки, яку просить стягнути ОСОБА_1 становить 315752,20 грн. Однак за подання цієї позовної вимоги він звільняється від сплати судового збору. Завдану позивачу моральну шкоду він оцінює у розмірі 100000,00 грн, тому саме від цієї суми слід обраховувати розмір судового збору, що підлягає сплаті.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Суд звертає увагу позивача, що вимоги ним пред`явленні саме в позовному провадженні та позов містить одну окрему вимоги немайнового характеру (вимога номер 1) та дві вимоги майнового характеру, за одну з яких він звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, нею сплачується судовій збір 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на даний час становить 1073,60 гривень.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем ціна позову не зазначена, що не надає можливості суду достеменно встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті.

За таких обставин суд дійшов висновку, що позовна заява не в повній мірі відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач у встановлений судом строк виконає вимоги, передбачені статтями 175 і 177 цього Кодексу визначить ціну позову та сплатить судовий збір за позовну вимогу про стягнення моральної шкоди позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті позивачем у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали шляхом подання до суду:

-позовної заяви (у новій редакції) із зазначенням відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору, зокрема щодо неможливості вирішення спору комісією по трудових спорах, та зазначенням ціни позову,

-оригіналу платіжного документа, що підтверджує сплату позивачем ОСОБА_1 судового збору у розмірі, що відповідає вимогам п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у таких розмірах:

-за немайнову вимогу № 1 у розмірі 1073,60 грн;

-за майнову вимоги про стягнення моральної шкоди (№ 3) у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, або надання документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Черк.обл./тг м.Корс/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0023741

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;____(реєстраційний номер облікової картки платника податків (10 цифр) ;Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ позивача), Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області.

Недоліки позовної заяви повинні бути усунуті із дотриманням положень ч. 1 ст. 177 ЦПК України та наведених норм закону щодо сплати судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області про зобов`язання видати трудову книжку, стягнення середньомісячної заробітної плати за час затримки видачі трудової книжки та відшкодування моральної шкоди залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення у встановлений строк недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, проте підлягає оскарженню в апеляційному порядку з питання визначення розміру судових витрат (визначення розміру судового збору).

Апеляційну скаргу може бути подано безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

СуддяЛітвінова Г. М.