"24" жовтня 2023 р. Справа № 363/5269/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Петрова Б.І.,

представника позивача - адвоката Приходько І.А.,

відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_1 ,

представника відповідача-2 - адвоката Калініченко О.В.

розглянувши у залі суду в місті Вишгороді у підготовчому судовому засіданні з розгляду цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 (відповідач-1), ОСОБА_1 (відповідач-2) про виділ частки майна в натурі, клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення у справі повторної будівельно-технічної експертизи,

ВСТАНОВИВ:

у провадженні Вишгородського районного суду Київської області, на стадії підготовчого провадження, перебуває вказана цивільна справа.

У підготовчому засіданні, за клопотанням представника позивача, ухвалою суду від

10 серпня 2022 року у справі призначено судову будівельно-технічну експертизу та матеріали цивільної справи направленні для проведення дослідження до ТОВ «Центр будівельних та земельних експертиз».

7 лютого 2023 року до суду повернулись матеріали цивільної справи та висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи

№520/01-2023 від 23 січня 2023 року.

28 вересня 2023 року до суду від відповідача-2 - ОСОБА_1 надійшло клопотання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи, яку доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз та поставити експертам наступні питання:

1. Чи є технічна можливість виділу в натурі позивачу - ОСОБА_2 2/3, ОСОБА_1 1/6 та ОСОБА_1 1/6 частки в однокімнатні квартири в житловому будинку розташованому по АДРЕСА_1 ?;

2. Чи можливий виділ (варіанти виділу) в натурі ОСОБА_2 2/3, ОСОБА_1 1/6 та ОСОБА_1 1/6 частки домоволодіння в окрему квартиру без шкоди господарського та цільового призначення житлового будинку по АДРЕСА_1 з облаштуванням окремого входу, та з облаштуванням автономними системами: водовідведення, водопостачання, газопостачання, опалення та енергопостачання;

3. Яку частину будинку будуть складати приміщення, які залишаються у домоволодінні відповідачів - ОСОБА_1 та ОСОБА_1 та чи будуть вони відповідати нормам та вимогам ДБН ?

4. Яка вартість приміщень будинку, господарських будівель та споруд станом на день проведення експертизи?

5. Якщо виділ будинку в натурі можливий, вказати варіанти виділу для відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_1 з урахуванням норм та вимог ДБН?

В обґрунтування клопотання відповідач-2 вказав, що він не погоджується з висновком експерта, у якому вказано про можливість виділу 2/3 частки в натурі позивачу та вважає за необхідним призначити повторну будівельно-технічну експертизу з таких підстав: остання експертиза доручена судом приватній структурі, що не виключає фактор заангажованості експерта, на користь будь-якої сторони спору; висновки експертизи ніяк не узгоджуються з попередніми, які були призначені ухвалами Вишгородського районного суду Київської області за період з 1999 до 2003 року, та протирічать одна одній; експертом не проводився огляд об`єкта, з врахуванням змін, що відбулись протягом 2009-2011 років, а саме експертиза проводилась по старих фотокартках 30-ти річної давності, що не може відповідати правильним висновкам.

У судовому засіданні відповідачі, представник відповідача-2 підтримали клопотання та просили його задовольнити, зазначивши, також про невідповідність результатів проведення судової будівельно-технічної експертизи №520/01-2023 від 23 січня 2023 року в частині вартості об`єкту нерухомості, оскільки будинок не відповідає стандартам, які використовувалися експертом.

Представник позивача заперечувала щодо задоволення клопотання посилаючись на обставини викладені в запереченнях, зокрема вказала, що відповідачем здійснюється підміна понять «виділ» і «поділ» домоволодіння, що призводить до необґрунтованих припущень щодо неправильності висновку експерта №520/01-2023 від 23 січня 2023 року та його невідповідності іншим судовим експертизам, на які він посилається у клопотанні. Крім того, всупереч пункту 1.2.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 відповідач пропонує інші питання експерту, ніж поставлені при проведенні первинної експертизи. Предметом спору у цій справі є виділ частки з майна в натурі, а не його поділ між співвласниками згідно їх часток. Таким чином, запропоновані відповідачем питання для експерта 1-3 стосуються поділу спільного майна, що не є предметом спору, а питання 4-5 вже вирішені експертом у висновку №520/01-2023. При цьому відповідачем не надано доказів невідповідності висновку експерта нормам чинного законодавства або матеріалам справи.

Заслухавши думку учасників провадження, дослідивши матеріали справи, в цій частині, суд вважає за необхідним задовольнити клопотання відповідача-2 про проведення повторної судової будівельно-технічної експертизи з таких підстав.

Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно пункту 3 вказаної частини, є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Реалізація принципу змагальності сторін у цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини другої статті 77ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказом, на підставі якого суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для справи, є, зокрема висновок експерта (стаття 76 ЦПК України).

Згідно з частиною другою статті 113ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експерту (експертам).

Відповідно до підпункту 1.2.11. пункту 1.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. № 53/5, повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз).

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що в матеріалах справи міститься:

висновок експерта про оцінку і розділ спірного домоволодіння від 2 липня 1999 року згідно з яким розподіл будинку на 2/3, 1/6 та 1/6 частини в натурі - неможливий;

висновок №2409 від 19 липня 2000 року згідно з яким розподіл житлового будинку в ідеальних частках 2/3, 1/6 та 1/6 з урахуванням вимог пунктів 3.6, 3.17, 3.19 ДБН, 79-92 «Житлові будинки для індивідуальних забудовників України», пункту 6.29 СНиП 2.04 08-87 «Газопостачання» - неможливий;

висновок №5442 від 1 березня 2001 року згідно з яким відповідно до нормативних документів, чинних в галузі будівництва на території України, зважаючи на об`ємно-планувальне рішення та місце розташування будинку на земельній ділянці АДРЕСА_1 , враховуючи площу частки 1/6 - 13,5 кв.м., якої недостатньо для влаштування окремої однокімнатної квартири (без влаштування прибудови), розподіл житлового будинку в ідеальних

частках 2/3; 1/6 та 1/6 не видається можливим;

висновок експерта №287 від 27 березня 2003 року згідно з яким відповідно до нормативних документів, чинних в галузі будівництва на території України, виділити в конкретне користування ОСОБА_2 приміщення житлової кімнати 1-3 площею 26,1 кв.м., кухні 1-6 площею 15,7 кв.м. та веранди площею 19,3 кв.м., а іншим співвласникам ОСОБА_1 та ОСОБА_1 - приміщення житлової кімнати площею 15,1 кв.м., якої недостатньо для влаштування окремої однокімнатної квартири - не видається можливим;

висновок експерта №520/01-2023 від 23 січня 2023 року згідно з яким здійснення виділу 2/3 частки ОСОБА_2 вбачається за можливим за умови відступу від ідеально частки та наведено 4 варіанти такого виділу.

Таким чином, експертами було надано протилежні висновки щодо постановлених питань, тому з метою встановлення фактичних обставин справи, а саме встановлення можливості виділу в натурі позивачу - ОСОБА_2 2/3 в житловому будинку розташованому по АДРЕСА_1 , а також можливості виділу (варіанти виділу) в натурі ОСОБА_2 2/3 домоволодіння в окрему квартиру без шкоди господарського та цільового призначення житлового будинку по

АДРЕСА_1 з облаштуванням окремого входу, та з облаштуванням автономними системами: водовідведення, водопостачання, газопостачання, опалення та енергопостачання, виникла необхідність призначення повторної судової будівельної-технічної експертизи.

Європейський суд з прав людини зауважує, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (DOMBO BEHEER B.V. v. THE NETHERLANDS, № 14448/88, §33, ЄСПЛ, від 27 жовтня 1993 року).

Враховуючи предмет спору та характер спірних правовідносин, з метою забезпечення принципу змагальності сторін під час розгляду справи, забезпечення можливості дати відповідну правову оцінку доводам і запереченням сторін та ухвалити судове рішення відповідно до встановлених обставин і вимог закону, суд вважає за необхідне призначити у справі повторну судову будівельно-технічну експертизу.

Водночас, слід зазначити, що питання запропонуванні відповідачем-2 для експерта №3 та №5 не стосуються предмету спору у цій справі, а тому суд не вбачає підстав для порушення цих питань перед експертами для вирішення.

Враховуючи, що для проведення експертизи потрібен значний проміжок часу, з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд, виходячи з норм пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України, вважає за необхідне зупинити провадження у справі.

Керуючись статтями 84, 103-105, 259, 261, 268, 353, 354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

клопотання відповідача ОСОБА_1 - задовольнити.

Призначити у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_1 , повторну судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Чи є технічна можливість виділу в натурі позивачу - ОСОБА_2 2/3, ОСОБА_1 1/6 та ОСОБА_1 1/6 частки в однокімнатні квартири в житловому будинку розташованому по АДРЕСА_1 ?;

2. Чи можливий виділ (варіанти виділу) в натурі ОСОБА_2 2/3, ОСОБА_1 1/6 та ОСОБА_1 1/6 частки домоволодіння в окрему квартиру без шкоди господарського та цільового призначення житлового будинку по АДРЕСА_1 з облаштуванням окремого входу, та з облаштуванням автономними системами: водовідведення, водопостачання, газопостачання, опалення та енергопостачання;

3. Яка вартість приміщень будинку, господарських будівель та споруд станом на день проведення експертизи?

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністкрства юстиції України, що знаходиться за адресою: вул. Смоленська,6 м. Київ, попередивши про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

У розпорядження експертів надати матеріали цивільної справи №363/5269/21.

Про час проведення експертизи повідомити ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_1 .

Оплату вартості проведення експертизи покласти на відповідача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_1 ).

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Роз`яснити сторонам положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме: у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали суду складено 26 жовтня 2023 року.

Суддя О.П. Лукач