У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

8 листопада 2023 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Соболєва І.П., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу з підстав фактичного припинення шлюбних відносин, різних поглядів на життя, відсутності взаєморозуміння.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 15.08.2023 позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу передано за підсудністю до Заводського районного суду м. Запоріжжя.

Ухвалою Заводського районного суду м. Запоріжжя від 22.09.2023 вказану позовну заяву передано за підсудністю до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя на підставі розпорядження Верховного Суду від 14.09.2022 № 49/0/9-22 про зміну територіальної підсудності судових справ Кам`янка-Дніпровського районного суду Запорізької області на Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя.

13.10.2023 матеріали справи надійшли до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя та за наслідками автоматизованого розподілу цього ж дня передані в провадження судді Соболєвої І.П.

З відповіді № 181994 від 11.08.2023 з Єдиного державного демографічного реєстру випливає, що ОСОБА_2 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , що є тимчасово окупованою територією.

Відповідно до постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 № 807-ІХ «Про утворення та ліквідацію районів», яка набрала чинності 19.07.2020 в Запорізькій області утворено 5 нових та ліквідовано 20 районів, в тому числі, ліквідовано Кам`янсько-Дніпровський район Запорізької області та утворено Василівський район (з адміністративним центром у місті Василівка), до складу якого входить Великобілозерська сільська територіальна громада в складі якої перебуває с. Велика Білозерка.

Пунктом 3-1 розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» встановлено, що до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17.07.2020 № 807-ІХ, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ІХ.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 14.09.2022 № 49/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Кам`янка-Дніпровського районного суду Запорізької області на Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя.

Разом із цим, оскільки відповідач зареєстрований на тимчасово окупованій території, він може бути внутрішньо переміщеною особою в більш безпечний регіон країни.

Відповідно до ч. 6 ст. 187 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі якщо відповідачем у позовній заяві вказана фізична особа, яка не є суб`єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Частиною 1 ст. 27 ЦПК України встановлено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 4-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб», порядок створення, ведення та доступу до відомостей Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22.09.2016 № 646 затверджено Порядок створення, ведення та доступу до відомостей Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб (далі Порядок), у п. 2 якого визначено, що база даних автоматизований банк відомостей, створений для забезпечення єдиного державного обліку фізичних осіб, які є внутрішньо переміщеними. Відповідальним за забезпечення формування та ведення бази даних є Міністерство соціальної політики України (далі Мінсоцполітики).

Згідно з п.п. 12, 13 вказаного Порядку, посадові особи уповноважених органів мають право на безоплатній основі одержати інформацію з Єдиної інформаційної бази даних про внутрішньо переміщених осіб.

Частиною 7 ст. 187 ЦПК України передбачено, що інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом п`яти днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

Отже, з метою забезпечення можливості участі відповідача у судовому засіданні та його належне повідомлення про судові засідання та розгляд зазначеної цивільної справи, а також з метою вирішення питання про територіальну підсудність, ухвалою від 16.10.2023 витребувано у Мінсоцполітики інформацію з Єдиної інформаційної бази даних внутрішньо переміщених осіб щодо ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , УНЗР 490, остання відома адреса: АДРЕСА_1 .

Копію вказаної ухвали отримано уповноваженою особою Мінсоцполітики 23.10.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Станом на 08.11.2023 відповіді від Мінсоцполітики не надходило.

07.11.2023 від представника позивача Пономаренка О.Ю., який є професійним адвокатом, до суду електронною поштою надійшла заява про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 8 ст. 43 ЦПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Дана заява надійшла до суду в електронній формі (електронною поштою) та підписана адвокатом Пономаренком О.Ю. із накладенням електронного цифрового підпису, виданого АЦСК АТ КБ «Приватбанк».

За вимогами ч.ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до положень статті 14 ЦПК України (у редакції, чинній на момент звернення до суду із заявою) у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система (далі ЄСІТС). ЄСІТС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в добровільному порядку. Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування ЄСІТС здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) ЄСІТС. Про початок функціонування ЄСІТС у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) ЄСІТС має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

Так, у газеті «Голос України» від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку та вказано, про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

Також вказано, що зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

Зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05.10.2021.

Відповідно до пункту 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду з позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через підсистему «Електронний кабінет» ЄСІТС.

Отже, надсилання процесуальних документів до суду в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» ЄСІТС, розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 08.07.2021 у справі № 9901/75/21, від 01.07.2021 у справі № 9901/76/21, від 03.06.2021 у справі № 9901/82/21, від 10.02.2021 у справі №9901/335/20, постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 01.12.2021 у справі № 362/6591/20 (провадження № 61-6313св21), постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.04.2023 у справі №340/3169/22, від 22.08.2019 у справі № 520/20958/18, від 06.08.2019 у справі № 2340/4648/18.

Разом із тим, заява від 07.11.2023 щодо процесуальних питань надійшла до суду 07.11.2023 електронною поштою, не містить відомостей про підписання представником заявника документів електронним цифровим підписом із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву, із використанням підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС.

Згідно з ч. 2 ст. 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Як передбачено частиною цієї статті суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

За таких обставин, оскільки заява подана адвокатом, однак не підписана електронним цифровим підписом із використанням підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС, натомість підписана електронним цифровим підписом, виданим АЦСК АТ КБ «Приватбанк», заявникові роз`яснюється права звернення до суду із аналогічною заявою через систему «Електронний суд» ЄСІТС та накладенням електронного цифрового підпису із застосуванням посиленого сертифіката відкритого ключа та доказів перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву, із використанням підсистеми «Електронний суд» ЄСІТС.

Оскільки станом на 08.11.2023 відповіді від Мінсоцполітики не надходило, однак з метою дотримання розумних строків та прав учасників процесу, вважаю за можливе вирішити питання про відкриття провадження, розглянувши питання про підсудність справи в судовому засіданні, після надходження відповідної відповіді від Мінсоцполітики.

Позовна заява відповідає вимогам статей 175177 Цивільного процесуального кодексу (далі ЦПК) України. Підстави, визначені статтями 185186 ЦПК України, для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

З наведених підстав доходжу висновку про можливість прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 12-1 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України». Якщо остання відома адреса місця проживання (перебування), місцезнаходження чи місця роботи учасників справи знаходиться на тимчасово окупованій території, суд викликає або повідомляє учасників справи, які не мають офіційної електронної адреси, про дату, час і місце першого судового засідання у справі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за двадцять днів до дати відповідного судового засідання.

Суд викликає або повідомляє таких учасників справи про дату, час і місце інших судових засідань чи про вчинення відповідної процесуальної дії через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів до дати відповідного судового засідання або вчинення відповідної процесуальної дії.

З опублікуванням такого оголошення відповідач вважається повідомленим про дату, час і місце розгляду справи.

Отже, відповідача необхідно повідомити про дату, час і місце першого судового засідання у справі через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за двадцять днів до дати відповідного судового засідання.

Враховуючи ціну позову, суд вважає за можливе визнати дану справу малозначною у розумінні п. 1 ч. 6 ст. 19 ЦПК України та здійснити її розгляд за правилами спрощеного провадження.

Питання про відкриття провадження у справі вирішується суддею 04.09.2023 по виходу з щорічної відпустки.

Керуючись ст.ст. 19, 175, 177, 187, 190, 272, 274, 277 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Прийняти до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та відкрити провадження у справі.

Розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) учасників справи у судове засідання.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву 15 днів з дня вручення даної ухвали, роз`яснивши, що у зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову, із одночасним надісланням копії відзиву та доданих до нього документів позивачеві. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 8 ст. 178 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України у строк для подання відзиву відповідач має право пред`явити зустрічний позов.

Встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив відповідача 5 днів з дня отримання відзиву, роз`яснивши, що відповідь на відзив має відповідати вимогам частини третьої п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана відповідачу.

Встановити відповідачу строк для подання заперечення щодо наведених у відповіді позивача на відзив обставин 5 днів з дня отримання відповіді на відзив, роз`яснивши, що заперечення має відповідати вимогам частини третьої п`ятої статті 178 ЦПК України, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана позивачеві.

Перше судове засідання провести 4 січня 2024 р. о 9:30 год. із повідомленням сторін.

Опублікувати оголошення про виклик відповідача ОСОБА_2 на судове засідання на офіційному веб-порталі Судової влади України.

Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://og.zp.court.gov.ua/sud0818/gromadyanam/csz/.

Копію ухвали надіслати учасникам справи для відома та виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Соболєва