КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 754/8436/22
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6080/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Бабко В.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції:Семенюк Т.А.
У Х В А Л А

04 травня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів Судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді - Семенюк Т.А.,

Суддів - Рейнарт І.М., Кирилюк Г.М.,

перевіривши виконання вимог ст. ст. 354, 356, 357 ЦПК України за апеляційною скаргою ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2022 року за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,-

В С ТА Н О В И В :

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2022 року позов ОСОБА_3 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 , аліменти у розмірі ста відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку за період з 24.02.2022 та до досягнення ОСОБА_3 повноліття.

Допущенонегайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.

Стягнутоз ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 992,40 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду, 02 лютого 2023 року ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення в частині періоду стягнення аліментів, а саме з 24.02.2022 до 28.09.2022 скасувати та постановити нове, яким стягнути аліменти за період з 29.09.2022 та до досягнення позивачем повноліття, вважаючи, що при ухваленні оскаржуваного рішення судом порушено норми процесуального та матеріального права, не враховано обставини, які мають суттєве значення для справи.

Крім того, до апеляційної скарги представник апелянта додала заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2022 року вказуючи, що повний текст відповідачем отримано 28 грудня 2022 року, останнім днем подачі апеляційної скарги є 27 січня 2023 року, проте представник відповідача хворіла у період з 27 січня 2023 року по 31 січня 2023 року. Також посилалась на воєнний стан та відключення світла.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 березня 2023 року вказані в апеляційній скарзі причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнано неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали для подачі заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням підстав для поновлення строку.

На виконання вимог ухвали суду, 28 квітня 2023 року надійшла заява ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, в якій представник відповідача знову зазначила, що через запроваджений в Україні воєнний стан та хворобу адвоката з 24 січня 2023 року по 31 січня 2023 року, вважає, що наведені причини несвоєчасного подання апеляційної скарги є поважними.

Перевіривши матеріали цивільної справи, доводи заяви щодо підстави поновлення строку колегія суддів вважає, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Згідно норм процесуального закону, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції має відбуватись з дотриманням певних умов.

Відповідно до вимог статті 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При цьому поважні причини - це ті обставини, що вказують на безпосереднє унеможливлення або ускладнення можливості вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, що виникли об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк.

Згідно ч. 1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2020 року в справі № 521/2816/15-ц (провадження № 61-14230сво18) зроблено висновок про те, що: «апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Сама по собі вказівка про те, що є поважні причини для поновлення строку для апеляційного оскарженні не є належним мотивуванням поновлення строку на апеляційне оскарження. Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, зокрема у разі вказівки тільки про наявність поважних причин, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Як вбачається з матеріалів справи, 23 грудня 2022 року ухвалено оскаржуване рішення, 28 грудня 2022 року на електронну адресу ОСОБА_2 було направлено копію оскаржуваного рішення, що підтверджується довідкою про доставку (а.с. 37), яку відповідач отримала, про що і не заперечує її представник, 02 лютого 2023 року подано апеляційну скаргу, тобто скаржником пропущено встановлений ст. 354 ЦПК України строк.

З 24 лютого 2022 року відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено режим воєнного стану.

Безумовно, що стан війни в Україні створює перешкоди для реалізації своїх прав на судовий захист.

Разом з тим, апелянту необхідно зазначити поважні причини та вказувати які об`єктивні перешкоди у визначений період унеможливлювали подати апеляційну скаргу вчасно.

Саме ж по собі посилання на військовий стан, без обґрунтування та доведення конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали вчиненню певних дій, не може вважатися належною підставою для поновлення процесуальних строків (Постанова КАС ВС по справі №560/15534/21 від 03.11.2022 року).

Отже доводи апелянта щодо оголошеного військового стану, не є безумовною причиною для поновлення строку, оскільки в заяві не наведено знову ж таки жодної об`єктивної причини неможливості подати апеляційну скаргу чи то безпосередньо до суду, чи надіслати поштовим зв`язком, роботу якого в Україні не було припинено, або направити апеляційну скаргу на офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду, яка буде підписана кваліфікованим електронним цифровим підписом, що можливо здійснити на віддаленому доступі.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша стаття 44 ЦПК України).

Водночас особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно строків подання, форми і змісту скарги, в тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що є проявом добросовісного користування процесуальними правами.

У клопотанні, яке надійшло на адресу апеляційного суду, заявник фактично вказав ті ж самі підстави поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які ухвалою апеляційного суду від 07 березня 2023 року визнані неповажними.

Обставини, які є об`єктивно непереборними та підтверджують неможливість вчасного оскарження рішення суду першої інстанції в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду не наведені.

28 грудня 2022 року апелянт отримала копію рішення, строк визначений ст. 354 ЦПК України тридцятиденний строк з дня вручення повного рішення суду минув 27 січня 2023 року, проте апелянт не обґрунтовує в заяві пропущений строк з моменту отримання 28 грудня 2022 року і до моменту хвороби адвоката 27 січня 2023 року, хоча отримавши вказану копію рішення була обізнана з результатами прийнятого рішення та порядком і строком його оскарження. Отже у апелянта та його представника було достатньо часу сформувати та направити до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу.

Із цього слідує висновок про те, що апелянт поза розумним сумнівом булаобізнана про ухваленне рішення у справі та мала достатньо часу для його оскарження в апеляційному порядку у визначений законодавством строк, однак скористалась своїми процесуальними правами на власний розсуд.

При вирішенні питання про поновлення строків на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції враховує процесуальну поведінку особи під час розгляду справи та після ухвалення судового рішення, обізнаність особи про розгляд справи у суді, поважність причин, якими обґрунтовується пропущення встановленого законом строку на апеляційне оскарження та їх доведеність, тривалість строку, який пройшов з часу ухвалення судового рішення, яке оскаржується апелянтом, сутність доводів апеляційної скарги та інші обставини, які мають істотне значення.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України».

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням процесуальних строків (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Відповідно до правової позиції, яка міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Каракуця проти України, будь-яке порушення права доступу до суду відсутнє, якщо особа не виявила належної зацікавленості у розгляді його справи.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що в своєму рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відтак скаржником не підтверджено належними доказами обставини щодо неможливості подачі апеляційної скарги у визначений законом строк, а тому причини пропуску такого строку, які викладені у заяві не можна визнати поважними.

Відповідно до ч. 4 ст. 357 ЦПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргоюОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 23 грудня 2022 року - відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів в касаційному порядку до Верховного суду, шляхом подання касаційної скарги.

Головуючий

Судді