Справа № 677/756/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2023 року м. Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області у складі судді Шовкуна В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Заслучненської сільської ради про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

До Красилівського районного суду Хмельницької області надійшов позов ОСОБА_1 до Заслучненської сільської ради про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, який поданий та підписаний від її імені представником за довіреністю від 14.12.2022 року ОСОБА_2 .

Вивчивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання цивільного процесуального законодавства під час звернення із цими заявами до суду, суддя дійшов таких висновків.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви.

Частиною 2 вказаної норми закону передбачено, що позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Згідно з підпунктом 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення Конституції України» з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)», тобто з 30.09.2016 року, представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 01.01.2018 року; у судах першої інстанції - з 01.01.2019 року.

Статтею 175 ЦПК України визначено вимоги до позовної заяви.

Так, частиною 2 вказаної норми Закону передбачено, що позовна заява підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження - загального або спрощеного; окремого провадження.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Справи щодо спадкування не віднесенні до малозначних справ і не підлягають розгляду в порядку спрощеного провадження, тому положення ч. 2 ст. 60 ЦПК України застосуванню не підлягають, у зв`язку з чим представниками сторін у таких справах можуть бути виключно адвокати, повноваження яких як, представників, повинні підтверджуватись довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Отже, оскільки визначено, що дана категорія справ не є малозначною, особа, яка підписала від імені позивача позовну заяву, діючи на підставі довіреності від 14.12.2022 року не має статусу адвоката, а тому, відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та 131-2 Конституції України, не має права представляти ОСОБА_1 в суді у даній справі.

Статтею 185 ЦПК України передбачені підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення заяви.

Згідно з ч. 4 ст.185 ЦПК України заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З приводу цього прецедентним є рішення ЄСПЛ у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним; воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує врегулюванню з боку держави.

Враховуючи, що подана позовна заява підписана особою, яка не має статусу адвоката, а отже не може бути представником позивача у справі про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування, тому позовна заява підлягає поверненню на підставі вищевказаної норми Закону, що не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Керуючись ст. 185, 353 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої на підставі доручення діє ОСОБА_2 , до Заслучненської сільської ради про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду через шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя В.О. Шовкун