ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 527/1891/22 Номер провадження 22-ц/814/3177/23Головуючий у 1-й інстанції Мицик С. А. Доповідач ап. інст. Одринська Т. В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого судді Одринської Т.В.,

суддів Панченка О.О., Пікуля В.П.,

за участю секретаря Філоненко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Полтавській області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Глобинської міської ради Полтавської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ТзОВ «Глобино Агро», Приватна агрофірма «Урожай» про визнання незаконними рішень, скасування державної реєстрації земельної ділянки

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_5

на ухвалу Глобинського районного суду Полтавської області від 22 лютого 2023 року,

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду із вказаним позовом.

В лютому 2023 року представник відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про призначення судової земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою. В обґрунтування клопотання зазначив, що у позовній заяві ОСОБА_1 зазначає про присвоєння належній їй земельній ділянці площею 3,59 га кадастрового номеру :00:021:0018, на підтвердження сформованості земельної ділянки. Однак, поняття кадастрового номеру надано лише у ст.1 прийнятого 07.07.2011 ЗУ «Про Державний земельний кадастр». Зазначений позивачем кадастровий номер відсутній в інформаційній системі ДЗК, тобто інформація про цю земельну ділянку не вносилась до цієї Автоматизованої системи, що і не дає можливості визначити її місце знаходження та підтвердити право власності. Відповідно до норм законодавства при виготовленні технічної документації на встановлення (відновлення) меж земельної ділянки ОСОБА_1 потрібно було визначити місцеположення поворотних точок меж земельної ділянки, внести до автоматизованої системи ДЗК вказану інформацію, що б і підтвердило її облік і визнання державою права на конкретну земельну ділянку. Зі змісту документів, що знаходяться в технічній документації, доданої до позову, яка виготовлена у 2005 році ДП «Центр державного земельного кадастру», Полтавська регіональна філія, Глобинський районний відділ, відсутні дані про місцеположення поворотних точок меж земельної ділянки в натурі(на місцевості), обмінного файлу, тощо. У відповідь на адвокатський запит відділ №5 управління надання адміністративних послуг ГУ Держгеокадастру у Полтавській області повідомив про відсутність технічної документації на земельну ділянку ОСОБА_1 площею 3,59 га кадастровий номер :00:021:0018, а також відомостей про неї. З урахуванням викладеного, просив призначити у справі судову земельно-технічну експертизу та експертизу з питань землеустрою, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Ухвалою Глобинського районного суду Полтавської області від 22 лютого 2023 року клопотання задоволено.

Призначено судову земельно-технічну експертизу та експертизу з питань землеустрою, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, попереджено експерта (експертів) про кримінальну відповідальність за ст. ст.384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

- Чи можливо встановити конкретне місцезнаходження земельної ділянки ОСОБА_1 площею 3,59 га кадастровий номер :00:021:0018, відповідно до технічної документації, яка виготовлена у 2005 році ДП «Центр державного земельного кадастру», Полтавська регіональна філія, Глобинський районний відділ?

- Якщо так, то де саме, із зазначенням конкретних поворотних точок, кутів, лінійних промірів між ними та інших необхідних для цього ідентифікуючих даних, вона розташована?

Не погодившись із вказаною ухвалою, її в апеляційному порядку оскаржив представник ОСОБА_1 - ОСОБА_5 , посилаючись на те, що ухвала винесена з грубими порушеннями норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги вказував, що позивачем надано висновок експерта № 17/18/19/936-947 складений 31.07.2020 року, у якому досліджувалися сім окремих питань, у тому числі досліджувалися питання, які є предметом доказування в рамках даної цивільної справи.

Вказував, що цим експертним дослідженням було досліджено в комплексі всі наявні документи та матеріали, щодо земель відповідачів, земель (часток паїв) КСП «Росія» та земельної ділянки позивача та надано відповіді, у тому числі, визначено місце розташування земельної ділянки позивача та зображено відповідні висновки схематично в додатках до висновку експерта.

Однак, судом першої інстанції було проігноровано вищезазначений факт та в порушення вимог ст. 103 ЦПК України призначено експертизу фактично з тих самих же питань, що були вирішені у висновку експерта № 17/18/19/936-947.

Зазначав, що у висновку експерта № 17/18/19/936-947 складеного 31.07.2020 року у відповіді на питання № 6 було надано експертом відповідь про місце знаходження земельної ділянки Позивача (у межах земель кварталу 33 переданих у колективну власність КСП «Росія») а у відповіді на питання № 7 зазначено про накладення земельної ділянки позивача з земельними ділянками Відповідачів.

Вважає, що сам факт неможливості здійснити реєстрацію права власності через накладки земельної ділянки Позивача з земельними ділянками Відповідачів не спростовано та не може бути спростовано в рамках ініціювання нового експертного дослідження та не спростовує факт порушеного права позивача.

Посилається на те, що повторне проведення експертизи з тих же саме питань суттєво затягує розгляд справи та внаслідок чого порушуються права позивача на справедливий та своєчасний розгляд справи з метою відновлення його порушених прав на земельну ділянку.

Ураховуючи викладене, прохав скасувати ухвалу Глобинського районного суду Полтавської області від 22 лютого 2023 року, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Відзив не надходив.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Задовольняючи клопотання про призначання судової земельно технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою, суд першої інстанції виходив з характеру спірних правовідносин, та встановив, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, потрібні спеціальні знання.

Колегія суддів з таким висновком суду першої інстанції погоджується, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 103 ЦПК України експертиза у справі призначається за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта.

Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.

Згідно з частиною першою статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У пункті 17 постанови Пленум Верховного Суду України від12червня 2009року №5 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі досудового розгляду» роз`яснено, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Отже, судова експертиза призначається у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Відповідно до частини 1статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України встановлено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно із частиною 2 статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що позбавлена права володіти належною їй земельною ділянкою площею 3,59 га кадастрового номеру :00:021:0018, так як на ній, фактично на місцевостці, існує реєстрація трьох інших земельних ділянок, у тому числі, права власності на них та права оренди. Земельні ділянки, які належать відповідачам, перетинають майже всю площу земельної ділянки належної позивачу.

В свою чергу, відповідач заперечує та вказує, що інформація про таку земельну ділянку не вносилась до цієї Автоматизованої системи, тому визначити її місце знаходження не можливо. Окрім того, управління надання адміністративних послуг ГУ Держгеокадастру у Полтавській області повідомило про відсутність технічної документації на земельну ділянку ОСОБА_1 площею 3,59 га кадастровий номер :00:021:0018, а також відомостей про неї.

Тобто, предметом спору у даній справі є земельна ділянка площею 3,59 га з кадастровим номером :00:021:0018.

Звертаючись до суду позивач надала висновок експерта N 17/18/19/936-947 від 31.07.2020 року складений в рамках досудового розслідування кримінального провадження № 0000352, за результатом проведеної судової земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою.

В свою чергу, вказаний експертний висновок не містить інформації щодо місця розташування спірної земельної ділянки з зазначенням конкретних поворотних точок, кутів, лінійних промірів між ними та інших необхідних ідентифікуючих даних, для встановлення місця розташування спірної земельної ділянки.

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що з`ясувати обставини, що мають значення для справи, неможливо без проведення судово земельно-технічної експертизи та експертизи з питань землеустрою.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної скарги про те, що суд, в порушення вимог ст. 103 ЦПК України призначив експертизу фактично з тих самих же питань, що були вирішені у висновку експерта № 17/18/19/936-947. Оскільки, питання можливості встановлення конкретного місцезнаходження земельної ділянки з кадастровим номером :00:021:0018, відповідно до технічної документації, яка виготовлена у 2005 році ДП «Центр державного земельного кадастру» та де саме вона розташована, експертом не досліджувалося.

Колегія суддів звертає увагу, що призначення експертизи не порушує прав позивача, а є лише способом доведення своїх заперечень відповідачем. Висновок експертизи оцінюється з урахуванням положень процесуального права, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, суд оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.

Питання, на які представник відповідача бажає отримати відповідь, мають безпосередній зв`язок з вказаною підставою позову, і на них можна отримати відповідь лише експертним шляхом.

Призначаючи судову експертизу суд першої інстанції врахував, що без спеціальних знань неможливо дати відповіді на питання, поставлені стороною відповідача.

Доводи апеляційної скарги не містять посилань на те, що призначена судом судова почеркознавча експертиза не стосується встановлення обставин, які матимуть значення для вирішення заявлених позивачем вимог.

За таких обставин, доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість оскаржуваного судового рішення, порушення судом норм процесуального права при його постановленні, на переконання апеляційного суду, не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи.

Згідно ст. 375 ЦПК України, апеляційний суд залишає без задоволення апеляційну скаргу, а судове рішення суду першої інстанції без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала не підлягає скасуванню, як така, що постановлена з додержанням вимог закону.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 383, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу Глобинського районного суду Полтавської області від 22 лютого 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 03.10.2023.

Головуючий Т.В. Одринська

Судді О.О. Панченко

В.П. Пікуль