Справа № 639/2462/22
Провадження № 2/639/332/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2023 року Жовтневий районний суд м. Харкова

у складі: головуючого судді Труханович В.В.

за участю секретаря Яременко В.В.,

представників позивача ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

представника відповідача ОСОБА_4 , ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу № 639/2462/22 за позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Володимир Вікторович, ОСОБА_8 про визнання договору недійсним, витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності, та визнання пов`язаного із предметом спору договору про визначення часток не вчиненим (неукладеним), -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебуває вищевказана цивільна справа.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 вересня 2022 року по справі відкрито загальне позовне провадження.

Позивач ОСОБА_6 подала до суду заяву про зміну предмету позову.

В обґрунтування заяви зазначила, що одною з підстав позову, крім іншого, є те, що за наслідками укладення договору про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя від 13 вересня 2019 року № 4066, державний реєстратор приватний нотаріус Жовнір В.В. не зареєстрував за ОСОБА_3 речове право на нерухоме майно - нежитлові приміщення, перелічені у пункті 1 договору в якості спільного сумісного майна, що обумовило незаконність подальшого розпорядження цим майном на користь ОСОБА_7 , оскільки ОСОБА_3 не набув прав власника, і цей правочин слід вважати невчиненим (неукладеним).

За наслідками вивчення витребуваних судом за клопотанням позивачки реєстраційних справ № 01, № 01, №1 встановлено, що вони містять рішення державного реєстратора Жовнір В.В. від 13 вересня 2019 року № 48679682, № 48679718, № 48679748 «Про внесення змін до запису державного реєстру речових прав на нерухоме мано», зміст яких підтверджує доводи позовної заяви про нездійснення держреєстрації прав, оскільки за законом такі рішення не тягнуть за собою державну реєстрацію і, відповідно, виникнення речового права за відповідним договором.

Крім того, ще однією підставою позову є те, що за наслідками укладення договору про визначення часток від 13 вересня 2019 року № 4063 державний реєстратор - приватний нотаріус Жовнір В.В. на порушення закону прийняв одночасно рішення про державну реєстрацію прав власності з одним індексним номером щодо різних заявників - співвласників ОСОБА_3 і ОСОБА_8 , що за законом є неприпустимим і не тягне виникнення права власності.

Так, за наслідками вивчення витребуваної судом реєстраційної справи № 1 встановлено, що вона містить рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Жовнір В.В. від 13 вересня 2019 року № 48676138 про державну реєстрацію права власності за наслідками укладення договору між ОСОБА_3 і ОСОБА_8 про визначення часток від 13 вересня 2019 року, укладене з грубим порушенням закону, а тому підлягає скасуванню.

Таким чином, у позивачки виникла необхідність обрати в межах спірних правовідносин інші, на відміну від первісно обраних способи захисту порушеного права, і замінити одні позовні вимоги іншими.

Посилаючись на вказане просила:

- визнати недійсним договір про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В. 13 вересня 2019 року, номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій 4066;

- скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Жовнір В.В. про внесення з мін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно: від 13 вересня 2019 року № 48679682; від 13 вересня 2019 року № 48679718; від 13 вересня 2019 року № 48679748;

- скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Жовнір В.В. від 13 вересня 2019 року: № 48676138 про державну реєстрацію права власності за наслідками укладення договору між ОСОБА_3 та ОСОБА_8 про визначення часток від 13 вересня 2019 року, номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій 4063.

Витребувати майно:

- однокімнатну квартиру загальною площею 39,8 кв.м., житловою площею 18,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101;

- однокімнатну квартиру загальною площею 40,6 кв.м., житловою площею 19,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101;

- нежитлове приміщення цокольного поверху № 08-010, 013, 017-019 у житловому будинку літ. «А-10», загальною площею 91,7 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1;

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 03, 04, 05, 06, 07, 020 загальною площею 102,1 кв.м., в літ. «А-10» за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01;

- нежитлові приміщення цокольного поверху № 0-12, 0-12а загальною площею 36,2 кв.м. в житловому будинку літ. «А-10» за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01 у ОСОБА_7 .

Скасувати державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно:

- однокімнатну квартиру реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 загальною площею 39,8 кв.м., житловою площею 18,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 , здійснену за ОСОБА_7 , номер запису про право власності: 33677289 від 15 жовтня 2019 року;

- однокімнатну квартиру реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101 загальною площею 40,6 кв.м., житловою площею 19,8 кв.м. за адресою: АДРЕСА_2 , здійснену за ОСОБА_7 , номер запису про право власності: 33677750 від 15 жовтня 2019 року;

- нежитлове приміщення, цокольного поверху № 08-010, 013, 017-019, у житловому будинку літ. «А-10», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1 загальною площею 91,7 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , здійснену за ОСОБА_7 , номер запису про право власності: 33678595 від 15 жовтня 2019 року;

- нежитлове приміщення, цокольного поверху № 03, 04, 05, 06, 07, 020, в літ. «А-10», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01 загальною площею 102,1 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , здійснену за ОСОБА_7 , номер запису про право власності: 33678359 від 15 жовтня 2019 року;

- нежитлове приміщення, цокольного поверху №0-12, 0-12а в літ. «А-10», реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01 загальною площею 36,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , здійснену за ОСОБА_7 , номер запису про право власності: 33678092 від 15 жовтня 2019 року.

Від представника відповідачів адвоката Яковлєвої Л.І. надійшли заперечення на заяву про зміну предмету позову, згідно яких сторона відповідача ОСОБА_3 заперечує проти прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позову з огляду на наступне.

Дослідивши редакцію первісного позову, заяву про зміну предмету позову вважає, що позовні вимоги про скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Жовнір В.В. від 13.03.2019 року № 48676138 про державну реєстрацію права власності за наслідками укладення договору між ОСОБА_3 і ОСОБА_8 про визнання часток від 13.09.2019 року, номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій № 4063 - виходять за межі спірних правовідносин у даній цивільній справі, оскільки в позовній заяві позивачем оскаржується зовсім інший договір, а саме договір про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В. 13.09.2019.

Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин, отже нова позовна вимога, зазначена у заяві про зміну предмету виходить за межі спірних правовідносин, оскільки ця позовна вимога не стосується захисту порушених прав та інтересів позивача у спорі про визнання недійсним договору про виділ нерухомого майна зі складу майна подружжя, укладеного між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 , посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Жовнір В.В. 13.09.2019 № 4066.

Зазначила, що питання про визнання недійсним договору між ОСОБА_3 і ОСОБА_8 про визнання часток від 13.09.2019, номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій № 4063 вже було предметом судового розгляду та у задоволенні позову ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_8 треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Володимир Вікторович «Про визнання договору недійсним як такого, що укладений другим із подружжя без згоди іншого з подружжя» постановою Верховного суду у справі № 639/488/21 провадження № 61-12292св22 від 02.08.2023 було відмовлено.

Від представника відповідачів адвоката Ісаєнко М.О. надійшли заперечення на заяву про зміну предмету позову, згідно яких зазначила, що в заяві про зміну предмету позову, зокрема в п. 3 прохальної частини заяви позивачка вносить нову матеріально-правову вимогу. А саме - просить скасувати рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Жовнір В.В. від 13.09. 2019 № 48676138 про державну реєстрацію права власності за наслідками укладення договору між ОСОБА_3 і ОСОБА_9 про визначення часток від 13.09.2019 р., номер в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій 4063.

При цьому, в самій заяві обгрунтуванням для такої матеріально-правової вимоги позивачка визначає одночасне прийняття державним реєстратором рішення про державну реєстрацію прав власності з одним індексним номером щодо різних заявників - співвласників ОСОБА_3 і ОСОБА_8 , що на її думку не є припустимим за законом і підлягає скасуванню.Будь-яких фактичних обставин на підтвердження цього заява не містить.

Також зазначила, що одночасно із заявою про зміну предмету позову позивачкою було подано документ іменований «Доповнення обставин, викладених у позовній заяві, новими обставинами, безпосередньо пов`язаними з основними підставами позову без зміни первісних обставин».

Вважає, що цим документом первісні обставини - підстави для первісних позовних вимог цим документом не змінюються.

Однак зазначила, що на сторінках 10-12 цієї процесуальної заяви позивачки викладено обставини, які, як вона зазначає в заяві про зміну предмету позову, стали їй відомі лише після вивчення витребуваних судом за її клопотанням реєстраційних справ №01, № 01, № 1, які містять рішення держреєстратора ОСОБА_10 про проведення реєстраційних дій.

Вважає, що по суті, у «Доповненнях» на стор.10-12 позивачкою викладено обставини, які були відсутні у первісному позові і які є підставою для заявлених нею в п.З прохальної частини заяви про зміну предмету позову зазначених вище нових матеріально-правових вимог.

Просила відмовити ОСОБА_6 у прийнятті заяви про зміну предмету позову та Доповнень обставин, викладених у позовній заяві, новими обставинами, безпосередньо пов`язаними з основними підставами позову без зміни первісних обставин.

Представники позивача у підготовчому судовому засіданні підтримали заяву про зміну предмету позову, просили її прийняти.

Відповідач ОСОБА_3 та представники відповідачів в підготовчому судовому засіданні заперечували проти прийняття заяви про зміну предмету позову, посилаючись на обставини викладені в запереченнях.

Відповідач ОСОБА_7 та треті особи в судове засідання не з`явились, про день, час та місце слухання справи повідомлялась, про причину неявки суд не повідомили.

Суд, вислухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі № 922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Відповідно до ч.3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15 та у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15 жовтня 2020 року у справі № 922/2575/19, у постанові Верховного суду від 22 липня 2021 року по справі № 910/18389/20.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи:

1) заміна одних позовних вимог іншими;

2) доповнення позовних вимог новими;

3) вилучення деяких із позовних вимог;

4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

У статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Так, ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 20 вересня 2022 року вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Позивач ОСОБА_6 подала до суду заяву про зміну предмету позову.

Заява мотивована метою здійснення ефективного захисту порушеного права позивачки, відновлення прав на спірне нерухоме майно, яке безпідставно вибуло із її володіння.

У вищевказаній заяві позивачем фактично змінено (уточнено) предмет позову, що обумовлено інформацією, отриманою після витребуванням судом реєстраційних справ з Департаменту державної реєстрації Харківської міської ради, без зміни підстав позову - без зміни фактичних обставини спірних правовідносин (зазначення нових фактичних обставин).

Отже, первісні позовні вимоги та вимоги у заяві про зміну предмету позову взаємопов`язані, оскільки фактично стосуються захисту порушеного права ОСОБА_6 як власника спірного нерухомого майна та направлені на повернення цього майна.

Як вбачається, первісні основні підстави позову позивач залишила незмінними та лише доповнила їх новими обставинами, що є безпосередньо пов`язаними з основними підставами позову.

Враховуючи, що позивач у встановлений законом строк подала заяву про зміну предмету спору, то суд вважає за необхідне прийняти її до розгляду та долучити її до матеріалів справи, розгляд справи проводити з урахуванням уточнених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 49,50,189,258, 259 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Прийняти заяву про зміну предмету позову у цивільній справі № 639/2462/22 за позовною заявою ОСОБА_6 до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 треті особи: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Жовнір Володимир Вікторович, ОСОБА_8 про визнання договору недійсним, витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння, скасування державної реєстрації права власності, та визнання пов`язаного із предметом спору договору про визначення часток не вчиненим (неукладеним).

В подальшому розглядати справу з урахуванням уточнених позовних вимог.

Запропонувати відповідачам у 15-денний строк з дня вручення даної ухвали надіслати одночасно:

-суду відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову;

-позивачу, іншим відповідачам, а також третім особам копію відзиву та доданих до нього документів.

-відзив повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України.

Роз`яснити відповідачам, що у разі ненадання ним відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити справу за наявними матеріалами.

Запропонувати позивачу подати відповідь на відзив, а відповідачам заперечення у строк десять днів з дня вручення відзиву чи відповіді на відзив.

Відповідь на відзив та заперечення повинні відповідати вимогам, встановленим ч.3-5 ст. 178 ЦПК України для відзиву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремому апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Труханович