КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 756/18164/21

провадження № 22-ц/824/9586/2023

04 травня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Семенюк Т. А.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Завод Маяк» про стягнення середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку при звільнені, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 07 лютого 2022 року в складі судді Шролик І. С.,

встановив:

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 07 лютого 2022 року вказаний позов задоволено частково.

Стягнуто з АТ «Завод Маяк» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 01.01.2021 по 11.08.2021 в сумі 5 000 грн, без виключення з них податків та інших обов`язкових платежів.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

26.04.2023 ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 07 лютого 2022 року подала апеляційну скаргу.

Матеріали справи разом з апеляційною скаргою надійшли до Київського апеляційного суду 02.05.2023.

Апеляційна скарга містить клопотанняОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Оболонського районного суду м. Києва від 07 лютого 2022 року.

Клопотання обґрунтовано тим, що одразу після отримання рішення суду та ознайомлення з його змістом по всій території України було введено воєнний стан, тому вона виїхала до Закарпатської області, де перебувала до березня 2023 року.

Вказує, що протягом цього строку декілька разів вимушена була приїхати до Києва на медичне обстеження, оскільки на фоні стресів, стан її здоров`я погіршився, що підтверджується медичною документацією.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною 2 статті 354 ЦПК України встановлено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропускустроку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків:

1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки;

2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Судом встановлено, що за наслідками розгляду вказаної справи, судом 07.02.2022 проголошено вступну та резолютивну частину рішенняОболонського районного суду м. Києва.

Повний текст судового рішення складено 07.02.2022.

Відповідно до розписки, яка міститься в матеріалах справи, копію оскаржуваного рішення ОСОБА_1 отримала 15.02.2022.

Апеляційна скарга подана позивачем 26.04.2023, після спливу одного року з дня складання повного тексту судового рішення.

Непереборною силою є надзвичайна або невідворотна за таких умов подія. Непереборна сила характеризується двома ознаками. По-перше, це зовнішня до діяльності особи обставина, яку вона хоча і могла передбачити, але не могла попередити. До таких обставин, як правило, відносяться стихійні лиха (землетрус, повінь, пожежі тощо) та соціальні явища (війни, страйки, акти владних органів тощо). По-друге, ознакою непереборної сили є її надзвичайність, що означає, що це не є звичайною обставиною, яка хоча і може спричинити певні труднощі для особи, але не виходить за певні розумні рамки, тобто це має бути екстраординарна подія, яка не є звичайною.

Отже, введення в Україні воєнного стану, без зазначення причинного зв`язку з неможливістю подання апеляційної скарги до спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення не може бути підставою для висновку про те, що пропущення цього строку було наслідком обставин непереборної сили.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту першому статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція); якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Виходячи із зазначених критеріїв, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) визнає легітимними обмеженнями встановленні державами - членами Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення ЄСПЛ у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року).

При цьому складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. ЄСПЛ зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення ЄСПЛ у справі «Дія 97» проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду (§ 42 рішення ЄСПЛ у справі «Пономарьов проти України» № 3236/03).

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» ЄСПЛ зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьєв проти України від 21 грудня 2010 року).

З матеріалів справи вбачається, що позивач будучи обізнаною про наявність оскаржуваного рішення, подала апеляційну скаргу після спливу більше одного року з дня складення повного тексту судового рішення, обставин непереборної сили, що завадили подати апеляційну скаргу у строки, визначені ЦПК України, позивачем не зазначено.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів відмовляє у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 07 лютого 2022 року.

Керуючись ч. 2 ст. 358 ЦПК України, суд

ухвалив:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 07 лютого 2022 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Завод Маяк» про стягнення середнього заробітку за час затримки остаточного розрахунку при звільнені відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя - доповідач: Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. А. Семенюк