Справа № 710/45/23
Провадження № 2/710/151/23
УХВАЛА

03.05.2023 м. Шпола

Шполянський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді Побережної Н.П.,

секретаря судового засідання Гадіон К.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання відповідача ОСОБА_2 у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до Приватного акціонерного товариства «Княжа Вієна Іншуранс груп», ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

11.01.2023 до Шполянського районного суду Черкаської області надійшла дана позовна заява, в якій позивач просив стягнути з Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа вієнна іншуранс груп» на користь ОСОБА_4 матеріальні збитки у сумі 34 621,38 грн та моральну шкоду у сумі 1731,06 грн. Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 моральну шкоду у сумі 100 000 грн. 00 коп.

Позивач мотивував свій позов тим, що ОСОБА_2 31.07.2019 близько 08:30 год, керуючи автомобілем «ВАЗ 2109», реєстраційний номер НОМЕР_1 , в порушення вимог п. п. 10.1, 12.1 Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10.10.2001 № 1306 із змінами, рухаючись по проїзній частині вул. Заводська в с Матусів Звенигородського (на той час Шполянського) району Черкаської області від центру населеного пункту в напрямку до с. Сигнаївка Звенигородського (на той час Шполянського) району Черкаської області, змінив напрям руху ліворуч, не вибравши у встановлених межах безпечну швидкість руху, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, не впорався з керуванням, виїхав на зустрічну смугу руху, по якій продовжив рух та допустив наїзд на перешкоду - велосипедиста ОСОБА_4 , яка рухалася керуючи велосипедом у протилежному напрямку. Унаслідок даної дорожньо-транспортної пригоди велосипедист ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно з висновком судово-медичної експертизи від 17.07.2020 № 05-6-01/167, отримала тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому проксимального епіметафізу (верхня третина) лівої гомілкової кістки із крововиливами в м`які тканини даної області, що відносяться до тілесних ушкоджень середньої тяжкості. Цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 застрахована відповідно до поліса № АО/1103983 ОСЦПВВНТЗ у ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа вієнна іншуранс груп». Отже, на думку позивача, саме відповідачі повинні нести матеріальну та моральну шкоду, завдану внаслідок ДТП потерпілій.

Відповідач 1 надав суду відзив, в якому вказав, що у нього відсутній обов`язок виплати страхового відшкодування, оскільки відповідно до ст. 6 Закону обов`язковою умовою для виплати страхового відшкодування є наявність вини страхувальника, тобто відповідача-2, у вчинені ДТП.

Позивач надав суду відповідь на відзив, в якій вказав, що цивільно-правова відповідальність ОСОБА_2 , застрахована відповідно до поліса № АО/1103983 ОСЦПВВНТЗ у ПрАТ «Українська страхова компанія «Княжа вієнна іншуранс груп». Отже, саме відповідачі повинні нести матеріальну та моральну шкоду внаслідок ДТП потерпілій.

Ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 17.01.2023 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд даної цивільної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

21.03.2023 відповідач ОСОБА_2 (далі відповідач 2) отримав позовну заяву та ухвалу про відкриття провадження по справі від 17.01.2023 (а.с.140).

27.03.2023 до суду надійшло клопотання від відповідача 2, в якому він просив здійснити перехід до загального провадження, мотивуючи тим, що він не визнає позов і потребує часу для надання відзиву (а.с.149).

27.04.2023 до суду надійшов відзив від відповідача 2, в якому він просив здійснити перехід до загального провадження, мотивуючи тим, що він не визнає позов, допитати позивача в якості позивача.

Представник відповідача 2 та відповідач 2 у судове засідання з`явилися, проти задоволення позову заперечували, просили задовольнити їх клопотання про перехід до загального провадження, допитати позивача в якості позивача, також просили приєднати докази до матеріалів справи.

У судове засідання представник позивача з`явився, позов підтримав, проти задоволення клопотання відповідача 2 заперечував, мотивуючи тим, що справа є малозначною, крім того стороною відповідача необґрунтовано підстави для переходу до загального позовного провадження, а тому відсутні підстави для такого переходу; щодо допиту позивача в якості позивача, представник позивача вказав, що суд може визнати обов`язковою явку сторони в разі наявності для того обґрунтованих підстав, втім відповідач 2 не навів обґрунтування щодо таких дій; щодо приєднання документів до матеріалів справи представник позивача заперечив, так як такий доказ стороні позивача не направлений та не вказано причини неможливості подання разом з відзивом такого документу. Також представник позивача вказав, що відзив належить залишити без розгляду, оскільки він поданий з порушенням встановленого судом строку.

Відповідач 1 у суд не з`явився, надав заяву про розгляд справи у відсутність його представника.

Вирішуючи клопотання відповідача 2 щодо переходу до загального позовного провадження, суд дійшов наступних висновків.

Частиною 4 статті 187 ЦПК України визначено, що якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі за результатами розгляду відповідного клопотання позивача вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.

Так, ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 17.01.2023 було відкрито провадження у справі та визнано справу малозначною. Разом з тим в ухвалі було роз`яснено відповідачам, що вони мають право подати до суду заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у строк для подання відзиву, тобто протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Представник відповідача ОСОБА_2 ознайомився з матеріалами провадження 22.03.2023 і, як стверджує відповідач, саме тоді він дізнався про наявність вказаного провадження. Отже, відповідач 2 звернувся до суду з клопотанням, що перебуває на розгляді у встановлений термін.

За змістом частин другої та четвертої статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Дана норма кореспондується з положеннями частини першої статті 274 ЦПК України, відповідно до якої у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Отже, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, що передбачені частиною четвертою статті 19 та частиною першою статті 274 ЦПК України.

Згідно з частиною другою статті 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

За змістом частини третьої статті 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); справи про розірвання шлюбу; справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дана справа підпадає під ознаки малозначної справи та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження.

Виходячи з положень частини першої статті 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

При цьому, згідно з частиною першою статті 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі, що, в свою чергу, не позбавляє сторін протягом встановленого строку подавати заяви по суті справи, клопотання з процесуальних питань та необхідні докази.

Доводи відповідача 2 з приводу того, що він бажає, щоб його справа розглядалася не в порядку спрощеного провадження, а в повному обсязі, суд оцінює критично, оскільки відповідно до ч. 8 ст. 279 ЦПК України при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Судові дебати не проводяться.

Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження проводиться за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження з особливостями, визначеними у цій главі, які не містять жодної вказівки на те, що матеріали справи будуть розглядатися не в повному обсязі. Відомостей, що свідчили б про надмірну складність справи, відповідач 2 не надав. До того ж інтереси відповідача 2 представляє адвокат, а, отже, відповідачу 2 надається правова допомога на професійній основі.

Разом з тим, згідно з п. 6 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлює обов`язок сторін виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Суд вважає клопотання відповідача 2 необґрунтованим та спрямованим на затягування судового процесу, а, отже, керуючись ст. 277 ЦПК, суд відмовляє в задоволенні клопотання.

Щодо допиту позивача в якості позивача, то суд зазначає наступне.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст. 223 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку у разі якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

За змістом ч.1, 2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 2. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч.2 ст.78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, оскільки відповідач 2 не навів обґрунтування для визнання обов`язкової участі позивача, тому суд відмовляє у задоволенні клопотання відповідача 2 про особисту обов`язкову явку позивача до суду.

Щодо приєднання документів до матеріалів справи, то суд зазначає наступне.

Статтею 83 ЦПК України визначено порядок подання доказів, зокрема сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду; відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено цим Кодексом, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи.

Відповідач 2 в порушення вимог ст.83 ЦПК України заявляючи клопотання про приєднання доказів не навів об`єктивних причин щодо неможливості подати такий доказ у встановлений законом строк, зокрема разом з поданням відзиву, та відповідно про це письмово не повідомив суд, крім того не надано суду і доказів направлення такого документу іншим учасникам справи. А тому, докази, про які представник відповідача клопотав приєднати до матеріалів справи, до розгляду судом не приймаються

Щодо можливості прийняття до розгляду відзиву відповідача 2 .

За змістом статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ч.1, 6 статті 178 ЦПК України у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Ознайомившись із відзивом та доданими до нього документами, суд зауважує, що, як зазначено вище, ухвалою судді Шполянського районного суду Черкаської області від 17.01.2023 про відкриття провадження у справі встановлено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі для подачі до суду відзиву.

Відповідач 2 отримав ухвалу про відкриття провадження у справі та позовну заяву з додатками 21.03.2023, представник відповідача 2 Гіндик І.М. ознайомився з матеріалами справи в повному обсязі 22.03.2023.

Відзив відповідача 2 надійшов до суду 27.04.2023.

Відтак, суд констатує, що відзив відповідача 2 подано після закінчення процесуального строку, визначеного судом для його подання. При цьому, заяви про продовження процесуальних строків представником відповідача 2 чи відповідачем 2 подано не було.

У той же час дотримання процесуальної форми, тобто вчинення процесуальних дій у порядку і в суворій послідовності, встановленій нормами ЦПК України, є неодмінною умовою законності судового рішення.

Відповідно до вимог частин 1, 2, 4 статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд зауважує, що єдиний винятковий випадок, коли можливим є прийняття судом заяв по суті справи з порушенням встановленого строку, - це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії, тягар доведення яких також покладений на учасника справи (у цьому випадку на сторону відповідача 2).

У постанові від 28.04.2021 в справі № 640/3393/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Зважаючи на те, що позивач отримав ухвалу про відкриття провадження та позовну заяву; був обізнаний зі своїми процесуальними правами та строками їх реалізації; беручи до уваги той факт, що відповідачем 2 та його представником не доведено наявність об`єктивних обставин, які унеможливлювали своєчасне вчинення відповідної процесуальної дії, строк на вчинення якої закінчився 05.04.2023, при цьому ним не подано клопотання про продовження процесуальних строків; суд вважає необхідним відзив залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись 12, 19, 49, 83, 102-106, 126, 174, 179, 258-260, 274, 277, 279 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження відмовити.

Відзив на позов відповідача ОСОБА_2 залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала в повному обсязі складена 08.05.2023.

Суддя Н.П. Побережна