№ 207/213/23
№ 2/207/383/23
09 травня 2023 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Подобєд О.К.
при секретарі Пильовій І.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янське цивільну справу за позовною заявою Державного агенства меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих державі адміністративним правопорушенням, -
В січні 2023 рокуДержавне агенство меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих державі адміністративним правопорушенням.
В обґрунтування пред`явлених позовних вимог представником позивача вказано, що Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська 14 грудня 2022 року в справі № 209/2639/22 винесено постанову, якою визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.При виконанні своїх службових обов`язків, головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області Коробченко Анатолієм Віталійовичем, 21.10.2022 року викрито адміністративне правопорушення, скоєне громадянином ОСОБА_1 , що має. ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Внаслідок протиправних дій ОСОБА_1 здійснив незаконний вилов живих водних біоресурсів, а саме карась сріблястий, загальною кількістю 36 одиниць, чим спричинив збитки рибному господарству держави на суму 56 916, 00 грн., що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, розрахунком збитків до протоколу та постановою про притягнення до адміністративної відповідальності від 14.12.2022 року в справі № 209/2639/22, винесену Дніпровським районним судом м. Дніпродзержинська. Постанова в справі № 209/2639/22 Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська відповідачем не оскаржувалась та набрала законної сили 25.12.2022 року. Таким чином, суспільно-шкідливими діями ОСОБА_1 заподіяв збитки рибному господарству у розмірі 56 916,00 грн. Просить позовну заяву задовольнити.
Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилась, надала заяву, в якій просить розглянути справу за її відсутності, зазначає, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений у встановленому законом порядку, про що свідчить довідка про доставку SMS повідомлення, яке отримав відповідач.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи наявність у справі достатніх матеріалів про права та обов`язки сторін та те, що позивач проти заочного розгляду справи не заперечує, суд, на підставі ч. 1 ст. 280 та відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК України, постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши письмові матеріали, вважає, що позовні вимоги обґрунтовані та підлягають задоволенню з наступних підстав.
Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Постановою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 14.12.2022 року у справі № 209/2639/22 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 гривень.
Відповідно до ч.1 ст. 37 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" водні біоресурси, що знаходяться у внутрішніх водних об`єктах, територіальному морі, у виключній (морській) економічній зоні України, на континентальному шельфі, є об`єктами права власності Українського народу, від імені якого права власника на ці ресурси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених Конституцією України та законами України.
Аналогічні положення закріплено ст.ст.3,5 Закону України «Про тваринний світ", ст. 39 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища".
Згідно з п. 9 Порядку здійснення любительського і спортивного рибальства, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 1998 року № 1126, вимоги щодо здійснення любительського і спортивного рибальства та застосування знарядь і способів лову (добування), норми, заборонені місця і його терміни, встановлюються правилами любительського і спортивного рибальства за басейно-територіальним принципом, які затверджуються Держкомрибгоспом за погодженням з Мінекобезпеки.
Пунктом 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України № 19 від 15 лютого 1999 року, визначено, що забороняється лов водних живих ресурсів, зокрема: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; без наявності відповідних документів, що дають право на здійснення лову в окремих водоймах.
Відповідно до ст. 63 Закону України "Про тваринний світ", ч.4, ч. 5 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Згідно зі ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Статтею 10 Закону України "Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" встановлено, що посадові особи органів рибоохорони мають повноваження визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.
За приписами ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Вина відповідача у порушенні правил рибальства встановлена постановою Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська від 14.12.2022 року, що набрала законної сили 25.12.2022 року.
З огляду на викладене та враховуючи, що судом встановлена протиправність дій ОСОБА_1 , якими завдано шкоду державним інтересам шляхом незаконного вилову цінних видів водних біоресурсів, суд дійшов висновку про наявність підстав для її відшкодування.
Розподіл судових витрат суд проводить відповідно до ст.141 ЦПК України.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України судові втрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, у разі задоволення позову, на відповідача. Тому слід стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача 2684 гривень понесених документально підтверджених витрат зі сплати судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст. 1166 ЦК України, ст.ст. 2,12,13,81,223,264, 265,273,280,288,353,354 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Державного агенства меліорації та рибного господарства України в особі Управління державного агенства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальних збитків, завданих державі адміністративним правопорушенням - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській областіпонесені судові витрати: 2684 гривень 00 копійок судового збору.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено з загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Головуючий суддя О.К. Подобєд