Справа №635/1100/23
Провадження №2/635/382/2023
07 листопада 2023 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області
Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого судді Лук`яненко С.А.,
секретар судового засідання Святенко Д.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Харківська районна державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
ОСОБА_1 звернулася до Харківського районного суду Харківської області з позовом до ОСОБА_2 , третя особа Харківська районна державна нотаріальна контора, в якому просить визначити їй додатковий строк в два місяця для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обгрунтування позову вона зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати ОСОБА_3 . На час смерті вона мешкала за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з нею була зареєстрована і мешкала її друга донька ОСОБА_2 , яка 23 лютого 2022 року подала до Харківської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті матері. У якості спадкового майна після її смерті залишилась 1/3 частина трикімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцями померлої є позивачка та її сестра, яка є відповідачкою у справі. У встановлений шестимісячний термін прийняття спадщини після смерті матері вона не встигла, оскільки вказаний термін сплив 05.05.2022 року, а 24.02.2022 року почалася війна і на території України був введений воєнний стан. Після введення воєнного стану по всій території України Кабінет Міністрів України визначив деякі особливості реалізації спадкоємцями свого права на спадкування. Зокрема було встановлено, що на час військового стану зупиняється перебіг строку для прийняття спадщини. Таку інформацію вона отримала у квітні-травні 2022 року коли намагалась з`ясувати як бути з отриманням спадщини. До червня 2022 року нотаріуси в Харкові і Харківському районі не працювали взагалі, а потім працювали в дистанційному режимі. ОСОБА_4 відноситься до Пісочинської селищної територіальної громади, яка є в переліку територій можливості виникнення бойових дій з 24.02.2022 року. Зважаючи на небезпеку, позивачка вела обмежений спосіб життя, менше пересуватись, на що впливали також безкінечні повітряні тривоги. Коли після нового року вона вирішила закрити питання із спадком, то з`ясувалося, що змінилося законодавство і строк для прийняття спадщини вона пропустила. Записатися на прийом до нотаріуса вона змогла тільки 22 лютого 2023 року, де їй постановою державного ноиаріуса Харківської районної державної нотаріальної контори було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії з тих підстав, що вона пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини. Вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, тому просить суд визначити їй додатковий строк у два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 27 квітня 2023 року провадження у справі відкрито, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, за клопотання позивача витребувано докази.
Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 25 липня 2023 року закрите підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.
Від позивача до суду надійшла заява, в якій вона позовні вимоги підтимала і просила розглядати справу без її присутності. Проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не прибула, про дату та час розгляду справи повідомлялася належним чином у відповідності до ст.128 ЦПК України за місцем реєстрації, а також шляхом оголошення на офіційному веб-сайті Судової влади України, про причини неявки суду не повідомила, жодних клопотань від неї до суду не надходило.
Представник третьої особи Харківської районної державної нотаріальної контори Харківської області в судове засідання не з`явився, суду подана заява, в якій просять проводити розгляд справи без участі їх представника, заперечень проти позову не мають.
У зв`язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час та місце судового засідання відповідача, який не повідомив про причини неявки та не подав відзив відповідно до статті 280 ЦПК України, суд вважає за можливе проводити заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.
У відповідності до ст.247 ЦПК України якщо розгляд справи відбувається без участі осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин та досліджених в судовому засіданні наданих доказів, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Спадкові відносини в Україні регулюються Цивільним кодексом України, Законом України "Про нотаріат", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.
Згідно статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Згідно зі ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Частиною 2 ст.1220 ЦК України передбачено, що часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Згідно з частиною третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Верховний Суд зазначив, що правила частини третьої статті 1272 ЦК про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого виконавчим комітетом Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Після її смерті відкрилась спадщина на відповідну частку в трьохкімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .
Як вбачається з Інформації з Реєстру нерухомості від 07.02.2023 року трьохкімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 на праві власності належить ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 .
Позивач ОСОБА_1 є донькою померлої ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про її народження серії НОМЕР_2 , виданого в с.Бороняво Хустського району Закарпатської області 16.05.1971 року.
Відповідно до копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища 26.01.1990 року ОСОБА_6 уклала шлюб з ОСОБА_7 і змінила прізвище на « ОСОБА_8 », який був розірваний 05.05.1991 року.
У відповідності до копії Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища 23.12.1994 року ОСОБА_9 уклала шлюб з ОСОБА_10 і змінила прізвище на « ОСОБА_11 », який був розірваний 18.05.2005 року.
Згідно з копією свідоцтва про шлюб НОМЕР_3 , виданого виконавчим комітетом Коротичанської селищної ради Харківського району Харківської області, позивач 27.02.2019 року уклала шлюб з ОСОБА_12 і змінила прізвище на « ОСОБА_13 ».
Постановою державного нотаріуса Харківської районної нотаріальної контори Харківської області Радіонової Т.І. від 22.02.2023 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , так як вона пропустила встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Як вбачається із даної постанови після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , яка була зареєстрована на день смерті за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі заяви ОСОБА_2 про прийняття спадщини від 23.02.2022 року була заведена спадкова справа №39П/2022. Інших заяв в шестимісячний термін щодо спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , до нотаріальної контори не надходило. Свідоцтв про право на спадщину не видавалось. 22.02.2023 року із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори звернулася ОСОБА_1 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , яка пропустила встановлений законом шестимісчяний строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Аналізуючи зібрані по справі докази у світлі наведених правових норм та встановлених судом обставин, виходячи із засад цивільного законодавства щодо справедливості, добросовісності і розумності, враховуючи, що позивачка має право на спадщину після смерті матері ОСОБА_3 і є спадкоємицею за законом після померлої, інший спадкоємець за законом її сестра ОСОБА_2 прийняла спадщину, але свідоцтво про право на спадщину не отримала, введення з 24.02.2022 року військового стану в Україні, суд вважає можливим визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 .
При цьому суд вважає, що у позивача були об`єктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки кінець строку для подачі заяви припав на час ведення активних бойових дій і обстрілів на території Харківської області, нотаріальні контори у цей час не працювали, тому вона не мала змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з поважних причин.
На переконання суду дані обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Враховуючи викладене, у суду є підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.
В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на її користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у ст.13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно з ст. 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1268-1270,1272 ЦК України, ст.ст. 10, 61, 174, 197, 213-215 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 -задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк у два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст.ст.284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування):АДРЕСА_2 ;
Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування):АДРЕСА_1 ;
Суддя С.А.Лук`яненко