Справа № 392/1480/23
Провадження № 2/392/514/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2023 року м. Мала Виска

Маловисківський районний суд Кіровоградської області у складі: головуючого судді Бадердінової А.В., секретар судових засідань Постолюк А.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Мала Виска справу №392/1480/23 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Східний гірничо збагачувальний комбінат» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку та компенсації моральної шкоди за час затримки розрахунку,-

ВСТАНОВИВ:

29.08.2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ДП «Схід ГЗК» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку та компенсації моральної шкоди за час затримки розрахунку, та просить:

- стягнути з ДП «Схід ГЗК» на його користь заборгованість по заробітній платі в розмірі 51634,39 грн;

- стягнути з ДП «Схід ГЗК» на його користь середній заробіток за весь період затримки розрахунку в розмірі 89587,92 грн;

- стягнути з ДП «Схід ГЗК» на його користь моральну шкоду в розмірі 30000,00 грн.

В обґрунтування позову зазначив, що знаходився в трудових відносинах зі Смолінською шахтою ДП «Схід ГЗК» на посаді машиніста бульдозера автотранспортного господарства шахти.

Відповідачем була нарахована, але не виплачена заробітна плата. 22.12.2022 року він був звільнений у зв`язку з виявленою невідповідністю виконуваній роботі за станом здоров`я, п.2 ст.40 КЗпП України. Згідно з наказом була передбачена виплата вихідної допомоги та виплата компенсації за невикористану щорічну відпустку. Звернення позивача щодо виплати належної йому заробітної плати та інші належні при звільненні виплати, відповідачем були проігноровані. Тому позивач вимушений звернутися з даним позовом до суду.

Ухвалою Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 26 вересня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі.

Представник відповідача ДП «Схід ГЗК» - адвокат Наконечна О.І., подала відзив зареєстрований судом 30.10.2023 року за вх.№10536, в якому просила залишити позов без розгляду, оскільки ухвалою Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29.08.2023 року по справі №392/1462/23 вже прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ДП «Схід ГЗК» про стягнення заборгованості по заробітній платі, середнього заробітку та компенсації моральної шкоди. Предметом розгляду якого є ті ж самі позовні вимоги від того самого позивача до ДП «Схід ГЗК» з тих саме підстав і у тому самому розмірі, з додатком тих самих документів що і у справі №392/1480/23.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного листа.

Дослідивши клопотання, викладене у відзиві представника відповідача про залишення позову без розгляду, дослідивши матеріали справи в межах розгляду даної заяви, оцінивши доводи сторін, проаналізувавши склад сторін, предмет і підстави позовів, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Ухвалою Маловисківського районного суду Кіровоградської області від 29 серпня 2023 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі.

Відповідно до довідки (додаток 1 до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Маловисківському районному суді Кіровоградської області) секретаря суду щодо перевірки даних автоматизованої системи документообігу суду за період з 01.01.2011 року по день реєстрації справи встановлено, що наявні справи зі спору між тими самими сторонами в суді за №392/1462/23.

Згідно Інформаційної судової системи "Д3" вбачається, що 29 серпня 2023 року суддею Маловисківського районного суду Кіровоградської області Бадердіновою А.В. відкрито провадження у справі № 392/1462/23 за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Східний гірничо збагачувальний комбінат» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку та компенсації моральної шкоди за час затримки розрахунку.

З матеріалів справи № 392/1462/23 вбачається, що ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ДП «Схід ГЗК» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку та компенсації моральної шкоди за час затримки розрахунку, та просить суд:

- стягнути з ДП «Схід ГЗК» на його користь заборгованість по заробітній платі в розмірі 51634,39 грн;

- стягнути з ДП «Схід ГЗК» на його користь середній заробіток за весь період затримки розрахунку в розмірі 89587,92 грн;

- стягнути з ДП «Схід ГЗК» на його користь моральну шкоду в розмірі 30000,00 грн.

На обґрунтування позовних вимог зазначає аналогічні підстави, що зазначені в позові у справі №392/1480/23.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, згідно ч.1 ст.12 ЦПК України.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Позивач, діючи самостійно, відповідно до вимог ст.ст.13, 49 ЦПК України, розпоряджається своїми правами.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Верховний Суд трактує зловживання як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення, що полягає у зловживанні процесуальними правами, за якого відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, і визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав (ухвала ВС від 06.09.2018 року, справа №552/2378/17).

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією із засад (принципипів) цивільного судочинства (ст. 2 ЦПК України).

ЦПК України зобов`язує суд вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (ч. 4 ст. 44 ЦПК України).

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 червня 2018 року в справі № 761/7978/15-ц (провадження № 14-58цс18) зазначено, що позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно співпадають сторони, підстава та предмет спору. Нетотожність хоча б одного з елементів не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору. У розумінні цивільного процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. У матеріальному розумінні предмет позову це річ, щодо якої виник спір.

Предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу» (постанова Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі № 917/1739/17, провадження № 12-161гс19).

Отже, якщо в позовах, які розглядаються судами, одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю співпадають за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду, такі позови є тотожними. Нетотожність хоча б одного із цих елементів не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

Оскільки позивач звернувся з аналогічним позовом до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, на час постановлення даної ухвали рішення по справі №392/1480/23 за аналогічним позовом до цього ж відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, не винесено, на переконання суду, така позовна заява позивача підлягає залишенню без розгляду.

При цьому, закон не перешкоджає особі, заяву якої залишено без розгляду, звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Керуючись ст.200, п.4 ч.1 ст.257, ст.ст.260-261, 353 ЦПК України, суд,-

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Східний гірничо збагачувальний комбінат» про стягнення заробітної плати, середнього заробітку та компенсації моральної шкоди за час затримки розрахунку - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга буде подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду, або в разі пропуску строку на апеляційне оскарження з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя Альона Володимирівна Бадердінова