18.10.2023 Справа № 363/2163/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Лукач О.П.,

за участю секретаря Щур А.Б.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду у місті Вишгороді у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

25 квітня 2023 року до Вишгородського районного суду Київської області, за підписом представника позивача - адвоката Кравця Д.М., надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач є сином ОСОБА_5 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_5 ). 8 серпня 2003 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 уклали шлюб, у період якого, ними набуто право власності на майно, а саме на: земельну ділянку площею 0,1000 га, кадастровий номер земельної ділянки :05:007:0001, яка розташована в Київській області, Вишгородський район, Синяківськ сільська рада, СТ «Звездочка», цільове призначення земельної ділянки для ведення садівництва, що підтверджується Державним актом на право власності на земельну ділянку від 27.12.2011; транспортний засіб «Ореl Zafira 1.6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2013 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , сірого кольору, що підтверджується Свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 28.01.2014. Також на ім`я ОСОБА_8 було відкрито банківський рахунок в Головному управлінні по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк», що підтверджується Заявою про приєднання № 1207277/230916.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 13.01.2022. Останнім зареєстрованим місцем проживання (місце відкриття спадщини) ОСОБА_8 було АДРЕСА_1 , що вбачається із копії його паспорта. Наскільки відомо позивачу, то спадкоємцями після смерті ОСОБА_8 є: дружина ОСОБА_5 (мати позивача), сини ОСОБА_2 , ОСОБА_3 (відповідачі).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка не встигла прийняти спадщину після смерті ОСОБА_8 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть від 13.01.2022. Останнім зареєстрованим місцем проживання (місце відкриття спадщини) ОСОБА_5 було

АДРЕСА_1 , що вбачається з копії її паспорта. Спадкоємцями після смерті ОСОБА_5 є: син ОСОБА_1 та двоюрідний брат ОСОБА_4 .

Позивач - ОСОБА_1 є власником квартири за адресою АДРЕСА_1 , де були зареєстровані та проживали ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , згідно договору дарування квартири від 10.07.2013.

Спадкові справи після смерті ОСОБА_8 щодо його майна та після смерті ОСОБА_5 не заводилася.

Позивач пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини як після смерті ОСОБА_8 так і після смерті ОСОБА_5 з поважних причин, а саме, у зв`язку із повномасштабним вторгненням до України та початком війни 24.02.2022 нотаріуси не здійснювали діяльність щодо заведення спадкових справ на територіях де велися активні бойові дії (зокрема в м. Києві та Київській області) (Постанова КМ України № 164 від 28.02.2022). За період з лютого 2022 року та по квітень 2022 року включно у позивача були об`єктивні перешкоди (війна, зупинення роботи нотаріусів) для звернення із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Крім цього у позові зазначено, що на початку травня 2022 року позивач дізнався про тяжку онкологічну хворобу дружини - ОСОБА_9 , з якою перебуває у шлюбі з 1998 року. Довідавшись про хворобу дружини, вони перенесли сильне душевне та моральне потрясіння, у них був пригнічений стан, також через події, пов`язані із смертю вітчима та матері позивача. Усі дії було спрямовано на лікування дружити та позивач постійно протягом всього період з травня 2022 року та по даний час знаходився та знаходиться поруч з дружиною, завозив її та забирав з лікарні, забезпечував всім необхідним, доглядав за дружиною, підтримував її, купував ліки, про що, до позовної заяви додано медичні документи. Позивач вважає, що зважаючи на викладені обставини, він пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому просить суд визнати вказані причини поважними, взяти до уваги дуже складну ситуацію, яка склалася в житті позивача (смерть вітчима, смерть матері, тяжка хвороба дружини), його постійне переживання та стрес, пов`язаний із вказаними обставинами, та встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , та після смерті ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , терміном 3 (три) місяці з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Після виконання судом вимог частин шостої та восьмої статті 187 ЦПК України, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 5 червня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого засідання 5 липня 2023 року о 12:00.

У підготовче засідання з`явився представник позивача - адвокат Кравець Д.М. Відповідач ОСОБА_3 , будучи належним чином повідомлений про день, час та місце судового засідання, не з`явився. Докази належного повідомлення про розгляд справи відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , у матеріалах справи відсутні.

Вирішуючи питання про можливість проведення підготовчого засідання у відсутності відповідачів, представник позивача заявив клопотання про витребування доказів, яке можна вирішити без відповідачів та в подальшому відкласти підготовче засідання.

За клопотанням представника позивача, ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 5 липня 2023 року, витребувано у Сьомої Київської державної нотаріальної контори інформацію щодо того, чи були заведені спадкові справи після смерті ОСОБА_8 та ОСОБА_5 .

У зв`язку із відсутністю доказів належного повідомлення відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 про розгляд справи, витребуванням доказів, підготовче засідання було відкладено на 10:00 4 вересня 2023 року.

25 липня та 01 серпня 2023 року до суду, засобами поштового зв`язку, від відповідачів ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 надійшли заяви про визнання позову, відсутність у них заперечень проти його задоволення та визнання ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини.

4 вересня 2023 року від представника позивача надійшла заява про відкладення підготовчого засідання у зв`язку із відсутністю відповіді від нотаріальної контори та з проханням видати йому копію ухвали суду про витребування доказів для передання її до нотаріальної контори та можливості отримати ним особисто витребувану інформацію.

У судове засідання учасники провадження не з`явилися. Враховуючи, що ухвалу суду від 5 липня 2023 року про витребування у Сьомої Київської державної нотаріальної контори інформацію не виконано та відсутні докази отримання нотаріальною конторою вказаного судового рішення, з урахуванням клопотання представника позивача, підготовче засідання було відкладено на 15:30 18 жовтня 2023 року.

5 вересня 2023 року до суду, засобами поштового зв`язку, на виконання вимог ухвали суду від 5 липня 2023 року, від Сьомої Київської державної нотаріальної контори надійшла відповідь від 22 серпня 2023 року, з якої убачається, що спадкова справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 не заводилася.

14 вересня 2023 року на електронну адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи отриманого ним, на виконання ухвали суду від 5 липня 2023 року, листа від Сьомої Київської державної нотаріальної контори, який містить відповідь, аналогічну зазначеній у листі від 22 серпня 2023 року.

У призначене підготовче судове засідання учасники провадження не з`явились, при цьому до суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує та просить ухвалити рішення у підготовчому судовому засіданні, у зв`язку із визнанням відповідачами позову.

Вирішуючи питання про можливість розгляду справи у відсутності учасників провадження, суд враховує заяву представника позивача та заяви відповідачів про визнання ними позовних вимог.

Оскільки учасники провадження у судове засідання не з`явилися, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно із частиною четвертою статті 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Таким чином, ЦПК України допускає ухвалення рішення в підготовчому засіданні в правовідносинах, що виникли між сторонами.

Відповідно до абз. 6 пункту 11 постанови Пленуму Верховного Суду України №14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення в цивільній справі», у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Відповідно до частини першої статті 82 ЦПК України, обставини визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

Оскільки відповідачі позов визнали, а визнання позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, у суду наявні законні підстави для ухвалення рішення про задоволення позову в підготовчому засіданні.

Перешкод для здійснення розгляду справи у підготовчому засіданні та вирішення справи і ухвалення судового рішення за наявними матеріалами, судом не встановлено.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України та статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (стаття 12 ЦПК України).

Дослідивши матеріали справи, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, оцінивши докази на підтвердження таких обставин у їх сукупності, судом встановлено що позивач - ОСОБА_1 є сином ОСОБА_7 (а.с. 18).

08 серпня 2003 року мати позивача - ОСОБА_7 уклала шлюб з ОСОБА_8 та змінила, у зв`язку з цим, своє прізвище на « ОСОБА_10 » (а.с. 8)

Як убачається із Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯМ №426555 від 27 грудня 2011 року, ОСОБА_8 , на підставі розпорядження Вишгородської районної державної адміністрації №565 від 28.10.2003, є власником земельної ділянки з кадастровим номером :05:007:0001, для ведення садівництва, площею 0,1000 га, яка розташована у СТ «Звездочка» Синякіської сільської ради Вишгородського району Київської області (а.с. 9).

Згідно свідоцтва НОМЕР_3 про реєстрацію транспортного засобу, з 28 січня

2014 року ОСОБА_8 є власником автомобіля «Ореl Zafira 1.6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2013 року випуску, номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , сірого кольору (а.с. 10).

Згідно заяви про приєднання №1207277/230916, на ім`я ОСОБА_8 було відкрито банківський рахунок в Головному управлінні по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» (а.с. 11).

25 грудня 2021 року ОСОБА_8 видав довіреність на ім`я ОСОБА_1 на право представляти його інтереси (а.с.12).

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_4 від 13 січня 2022 року, актовий запис №998

(а.с. 13).

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_5 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_5 від 13 січня 2022 року, актовий запис №73 (а.с. 16).

Як убачається із матеріалів наданих позивачем, зокрема копій паспортів ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , їх зареєстроване місцем проживання з 2003 року було за адресою:

АДРЕСА_1 (а.с. 14, 17).

Згідно нотаріально посвідченого Договору дарування квартири від 10 липня 2013 року ОСОБА_11 подарувала ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_2 , та позивач є її власником (19, 20).

Як убачається із інформації наданої 22 серпня та 13 вересня 2023 року Сьомою київською державною нотаріальною конторою на виконання ухвали суду від 5 липня

2023 року, спадкова справи до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 та померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 не заводилася (а.с. 93, 98).

Таким чином, судом не встановлено наявність інших спадкоємців після смерті

ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , які б зверталися нотаріуса та видавалися свідоцтва про право на спадщину до майна померлих.

Так, позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після вітчима - ОСОБА_8 та матері - ОСОБА_5 , яка не встигла прийняти спадщину після смерті чоловіка, оскільки померла.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Відповідно до частини першої та другої статті 1220, частини першої статті 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із частиною першою статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтею 1223 ЦК України передбачено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно із частиною першою статті 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (стаття 1261 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Частиною першою статті 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно із частиною першою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Відповідно до статті 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов`язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія). Право на прийняття спадщини у цьому випадку здійснюється на загальних підставах протягом строку, що залишився. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він подовжується до трьох місяців.

Так, як встановлено судом ОСОБА_5 (мати позивача) померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та не встигла прийняти спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 її чоловіка - ОСОБА_8 , при цьому, за життя вказаними особами не складено заповіту.

Даючи оцінку спірним правовідносинам щодо пропущеного позивачем строку на подання заяви про прийняття спадщини судом встановлено, що місце проживання позивача (спадкоємця) не було зареєстроване за однією адресою із спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Так, до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини.

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування № 7 від 30 травня 2008 року при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Звертаючись до суду з вказаним позовом, позивач зазначає про наявність поважних причин пропуску строку для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини, посилаючись на початок 24 лютого 2022 року повномасштабного вторгнення до України, початок війни та з урахуванням Постанови КМ України № 164 від 28.02.2022, у період з лютого по квітень 2022 року нотаріуси не здійснювали діяльність щодо заведення спадкових справ на територіях де велися активні бойові дії, зокрема в м. Києві та Київській області, а також про виявлення у травня 2022 року у його дружини онкологічного захворювання, у зв`язку з чим з був зайнятий опікою дружини та її лікуванням.

Так, загальновідомим є факт, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 на території України з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб, введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та триває нині. При цьому, пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», у редакції, чинній станом на 28 квітня 2022 року установлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини, а відповідно до редакції вказаного пункту Постанови станом на 29 червня 2023 року - установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Таким чином, з урахуванням веденого в Україні воєнного стану, у позивача виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини.

Також, на підтвердження виявлення 5 травня 2022 року захворювання у дружини позивача - ОСОБА_9 та подальшого її тривалого лікування, у матеріалах справи містяться медичні документи, які підтверджують доводи позивача (а.с. 21-41).

Наведені позивачем причини пропуску строку звернення за оформленням спадкових прав, суд вважає поважними, оскільки встановлено, що позивач пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини з поважних причин, а саме через збройну агресію і військові дії російської федерації на території України та тяжкою хворобою його дружини.

Враховуючи, що законодавець не визначив переліку причин, які є поважними при пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, суд у кожному конкретному випадку, виходячи з аналізу конкретних обставин пропуску строку, вирішує питання про те, чи є причина його пропуску поважною.

Тобто, питання про поважність пропуску строків є оціночним. Поважність причин може залежати від таких обставин як поведінка заявника, інших осіб, так і від чинників, що не пов`язані з людським фактором.

Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення дій у визначений законом строк, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, протягом строку, який пропущено, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Відповідно до частин третьої статті 82 ЦПК України обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши надані докази у їх сукупності, встановивши, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з об`єктивних та непереборних обставин для нього, враховуючи, що факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, а також враховуючи той факт, що у відповідачів відсутні заперечення щодо заявлених позивачем позовних вимог, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви та позивачу необхідно визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном 3 (три) місяці, який починається з дня набранням рішенням суду законної сили.

Керуючись статтями 1216-1218, 1220 -1223, 1233, 1235, 1236, 1268, 1269, 1270, 1272, 1276 ЦК України, статтями 2, 4, 5, 12, 13, 76-89, 200, 206, 258, 259, 263-265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини щодо майна ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та після ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , паспорт серії НОМЕР_6 , РНОКПП НОМЕР_7 , адреса реєстрації та проживання:

АДРЕСА_3 ;

Відповідач-1: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_8 , адреса реєстрації: АДРЕСА_4 ;

Відповідач-2: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП НОМЕР_9 , адреса реєстрації: АДРЕСА_5 ;

Відповідач-3: ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_10 , адреса реєстрації: АДРЕСА_6 .

Суддя О.П. Лукач