Справа № 357/8489/23
Провадження № 2/357/2440/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Нізовій А. Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 6 міста Біла Церква за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Корнійчук Антоніна Валеріївна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

У липні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою до відповідача Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Корнійчук Антоніна Валеріївна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, посилаючись на наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_2 , яка проживала окремо, залишила заповіт на ім`я позивача та після її смерті відкрилася спадщина на спадкове майно. 10 березня 2023 року позивач звернулася до приватного нотаріуса, щоб подати заяву про прийняття спадщини, але нотаріус повідомила, що зараз повітряна тривога і попросила покинути приміщення сказавши, що у неї є десять місяців для її прийняття прийдете пізніше. Позивач зазначає, що16 червня 2023 року близько 9 години ранку, звернулась до нотаріуса, але не дочекалася своєї черги за станом здоров`я була змушена звернутися до лікаря. 19 червня 2022 року позивач вдруге звернулась, однак нотаріус пояснила, що вже діють зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану і вже не 10-ть місяців, а знову 6-ть місяців . Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стан у». В зв`язку з тим, що до закінчення вступу в дію змін, позивач потрапила до лікаря, тому несвоєчасно подала заяву та пропустила строк для прийняття спадщини.? Враховуючи наведене, просила суд визначити додатковий строк протягом трьох місяців для подачі нею, ОСОБА_1 , заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, після померлої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який слід рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.07.2023 року головуючим суддею визначено Кошеля Б.І. та матеріали передані для розгляду.

Ухвалою судді від 18 липня 2023 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Одночасно було постановлено витребувати у приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Корнійчук Антоніни Василівни, належним чином завірену копію спадкової справи на ім`я спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою суду від 20 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач в судове засідання не з`явилася, представника не направила, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Судом 03.11.2023 року за вх..№18756 отримано заяву, за підписом представника позивача адвоката Кузьменка Є.А., в якій останній просив проводити розгляд справи у відсутності позивача та представника, позовні вимоги просив задовольнити.

Відповідач в судове засідання представника не направив, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. В матеріалах справи наявна заява, отримана судом 09.08.2023 року за вх..№35187, в якій відповідач просив слухати справу без представника Білоцерківської міської ради за наявними матеріалами у справі на розсуд суду.

Третя особа в судове засідання не з`явилася, представника не направила, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. В матеріалах справи наявна заява, отримана судом 13.10.2023 року за вх..№45349, в якій приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В. просила розглядяти справу без її участі.

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 3 ЦПК України визначає, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Білоцерківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), актовий запис №2027. (а.с.10)

Як вбачається із матеріалів справи, померла ОСОБА_2 за життя вчинила заповіт, яким на випадок своєї смерті все належне їй майно, де б воно не знаходилось, та з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті та на що вона за законом матиме право заповідала ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується заповітом, посвідченим 24.06.2009 року державним нотаріусом Першої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори Дворко Т.Г., зареєстрований в реєстрі за №2-2254 (а.с.9).

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб 30.11.2017 року у Білоцерківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №1808, та після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини « ОСОБА_5 ». (а.с.8)

Відповідно до роз`яснення від 19.06.2023 року за №132/01-16, приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В., на заяву ОСОБА_1 про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомила, що у зв`язку з тим, що строк для подачі заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 пропущений, та відсутнє фактичне прийняття спадщини на підставі ч.3 ст. 1272 ЦК України рекомендує звернутися до суду з відповідним позовом про продовження строків про прийняття спадщини. (а.с.4)

Згідно листа приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В. №176/01-16 від 22.08.2023 року, спадкова справа на ім`я спадкодавця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , нею не заводилась.(а.с.30)

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно з частиною другою статті 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частина перша статті 1268 ЦК України).

Частиною першою статті 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до п.3 постанови КМУ від 28 лютого 2022 р. №164 (зі змінами внесеними Постанову КМУ від 24.06.2022 р. №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану «про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Позивачка, враховуючи Постанову КМУ від 24.06.2022 р. №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану», мала подати заяву про прийняття спадщини не пізніше 22 березня 2023 року.

Відповідно до статті 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно із пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Таким чином, відповідно до наведених вище положень цивільного законодавства України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Судом встановлено, що позивач у встановлений ст.1270 ЦК України строк не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, оскільки не знала, що вже діють зміни, запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24 червня 2022 року №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в в умовах воєнного стану», щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану і вже не 10 місяців, а знову 6 місяців на подання заяви про прийняття спадщини.

Окрім того, позивач з 20.03.2023 року по 31.03.2023 року знаходилася на стаціонарному лікуванні в гастроентерологічному відділенні Київської міської клінічної лікарні № 9.

Враховуючи, що позивач є спадкоємцем за заповітом, а також поважність причин, які перешкоджали їй подати заяву про прийняття спадщини, суд вважає за можливе надати ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. ст.ст. 2, 3, 4, 12, 13, 81, 206, 263-265, 273 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області, третя особа: приватний нотаріус Білоцерківського районного нотаріального округу Корнійчук Антоніна Валеріївна про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ), додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , протягом трьох місяців з дня вступу рішення суду в законну силу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Суддя Б. І. Кошель