"23" жовтня 2023 р.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року

м.Харків

Справа 642/4182/23

Провадження 2-о/642/109/23

Ленінський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого - судді Петрової Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Усиченко К.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції України, про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

25.07.2023 року заявник ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м.Харкова з заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме: факту того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с.Чапаєве Кегичівського району Харківської області, ІПН НОМЕР_1 є рідним дядьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Чапаєве Кегичівського району Харківської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Свої вимоги ОСОБА_1 мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер його племінник ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 від 23.03.2023 року. Після смерті племінника відкрилася спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1 . Власником зазначеної нерухомості була матір спадкодавця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 20.01.2023 року.

Спадкодавець ОСОБА_2 єдиний її син, на момент смерті був прописаний і проживав разом із нею та фактично прийняв спадщину, помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . На день смерті ні ОСОБА_3 , ні ОСОБА_2 заповіту не залишили. ОСОБА_2 на день смерті одруженим не був, дітей не мав.

Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем третьої черги за законом, у встановлений законом строк прийняв спадщину, шляхом подання Другій Харківській міській державній нотаріальній конторі заяву про прийняття спадщини після померлих: рідної сестри по матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 та рідного племінника ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Заявник ОСОБА_1 є дядьком померлого ОСОБА_2 та єдиним братом померлої ОСОБА_3 , відповідно до ст.1263 ЦК України є спадкоємцем третьої черги. Тому у встановлений законом строк подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини після померлих: рідної сестри ОСОБА_3 та рідного племінника ОСОБА_2

03.05.2023 нотаріусом заведено спадкові справи за номером у спадковому реєстрі №70600272, номер у нотаріуса №120/2023 спадкодавець ОСОБА_2 та за номером у спадковому реєстрі №70598881, номер у нотаріуса №119/2023 спадкодавець ОСОБА_3 .

Постановою нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Гончаренко Л.А. від 28.09.2023 за № 1375/02-31 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 племінника ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки не підтверджено факт родинних відносин із спадкодавцем

ОСОБА_2 зв`язку з чим заявник вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав та встановленням юридичних фактів.

Ухвалою Ленінського районного суду Харківської області від 26.07.2023 прийнято заяву до розгляду та відкрито окреме провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано з Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Головного управління юстиції України у Харківській області завірену належним чином копію матеріалів спадкової справи за номером у нотаріуса 120/2023 після померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який проживав у АДРЕСА_2 та помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , копії матеріалів спадкової справи за номером у нотаріуса 119/2023 після померлої ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка проживала у АДРЕСА_2 та померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.25-26).

06.09.2023 року від представника заінтересованої особи Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Головного управління юстиції України у Харківській області Гончаренко Л. до суду надійшов нотаріально засвідчений витяг зі спадкової справи №119/2023, заведеної після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 та нотаріально засвідчений витяг зі спадкової справи № 120/2023, заведеної після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 . Просила суд проводити розгляд справи за відсутності представника (а.с.31-42).

В судове засідання заявник ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності у зв`язку з проходженням військової служби по мобілізації в Збройних силах України, заявлені вимоги підтримує повністю (а.с.50-51)

Представник заінтересованої особи - Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Л. Гончаренко в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала суду заяву про розгляд справи за відсутністю представника у зв`язку з великою завантаженістю державних нотаріусів (а.с.31, 46).

Враховуючи, що в судове засідання не з`явились всі учасники справи, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши всебічно, повно, безпосередньо та об`єктивно наявні у справі докази, оцінив їх належність, допустимість, достовірність, достатність і взаємний зв`язок у сукупності, з урахуванням того, що відповідно до ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 5 ЦПК України закріплено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, не визнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної у позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Процесуальні гарантії, викладені у ст.6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином, стаття 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів ( рішеннявід 21 лютого 1975 року у справі «Голдерпроти Сполученого Королівства» ( Colder v. theUnitedKingdom ), п. п. 28 - 36. Series A №18). Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення « спору судом ».

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Виходячи з ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В судовому засіданні встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 20.01.2023 року Холодногірським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_4 померла рідна сестра по матері заявника ОСОБА_3 (а.с.12).

Після смерті ОСОБА_3 залишилось спадкове майно - однокімнатна квартира, загальною площею 39,30 кв.м., яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , яка належала ОСОБА_3 на підставі договору купівлі продажу від 29.04.1998 року, посвідченого державним нотаріусом Другої Харківської державної нотаріальної контори Мороз Г.І., зареєстровано в реєстрі за № 2-3375 (а.с.11).

Єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_3 був її син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією свідоцтва про народження Серія НОМЕР_4 , в графі мати зазначено ОСОБА_4 , замість вірного « ОСОБА_5 » та батько ОСОБА_6 (а.с.16).

Як вбачається із копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_5 від 21.12.1989 року, ОСОБА_6 та ОСОБА_3 21.12.1989 року уклали шлюб, після укладення шлюбу дружині залишено дошлюбне прізвище « ОСОБА_5 » (а.с.17).

Рідна сестра заявника - ОСОБА_3 прізвище « ОСОБА_5 » не змінювала протягом життя.

Заявник ОСОБА_1 та померла ОСОБА_3 є рідними братом та сестрою по матері.

Мати ОСОБА_3 ОСОБА_7 , «дівоче прізвище ОСОБА_8 », а батько ОСОБА_9 , що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 , виданого 26.12.2002 року, відповідно до якого ОСОБА_9 та ОСОБА_10 уклали шлюб 02.12.1967 року. Після укладення шлюбу присвоєно прізвище чоловіку « ОСОБА_5 », дружині « ОСОБА_5 » (а.с.18).

Свідоцтва про народження ОСОБА_3 не зберіглося.

Але, згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян від 03.05.2023 за №1, ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_6 , батько ОСОБА_9 , мати - ОСОБА_7 (а.с.48-49).

09.04.1976 року ОСОБА_11 та ОСОБА_7 уклали шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_7 , виданого 09.04.1976 року. Після укладення шлюбу чоловіку та дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_12 » (а.с. 20).

Відповідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_8 від 29.12.1976 року заявник ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 , батьками вказано « ОСОБА_11 », мати « ОСОБА_13 » (а.с.21).

Спадщину після померлої ОСОБА_3 фактично прийняв її єдиний син ОСОБА_2 , який на момент смерті був зареєстрований та мешкав з матір`ю за адресою: АДРЕСА_3 .

Батько ОСОБА_2 ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що зроблено актовий запис 13.12.2011 за № 2 Інгулецьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с.47).

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого 23.03.2023 Холодногірським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ІНФОРМАЦІЯ_3 помер рідний племінник заявника ОСОБА_2 (а.с.9).

Відповідно довідок старости Кегичівської селищної ради Харківської області ОСОБА_14 від 18.07.2023 за № 23-39/10/418 та № 23-39/10/419, заявник ОСОБА_1 поховав і рідну сестру ОСОБА_3 , і рідного племінника ОСОБА_2 на цвинтарі Слобожанського старостинського округу Кегичівської ОТГ (а.с.14,15).

Після смерті рідного племінника ОСОБА_2 відкрилась спадщина, для прийняття якої заявник звернувся до Другої Харківською міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (а.с.32,38).

03.05.2023 Другою Харківською міською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 119/2023 щодо майна спадкодавця ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 та спадкову справу №120/2023 щодо майна спадкодавця ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.31-42).

Постановою нотаріуса Другої Харківської міської державної нотаріальної контори Гончаренко Л.А. від 28.09.2023 за № 1375/02-31 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 племінника ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , оскільки не підтверджено факт родинних відносин із спадкодавцем ОСОБА_2 та рекомендовано звернутись до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, оскільки подані заявником документи мають невідповідності даних щодо прізвища матері ОСОБА_2 , а саме: в свідоцтві про народження ОСОБА_2 в графі «Мати» вказано прізвище « ОСОБА_15 », замість вірного « ОСОБА_5 » (а.с.53-54).

Згідно ч.1 ст.293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За приписами ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Пунктом 5 ч.2 ст. 293 ЦПК України передбачено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи немайнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31 березня 1995 року № 5 (зі змінами від 25 травня 1998 року) «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (далі Постанова), в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення.

Згідно з ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

На підставі вищенаведених доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 та встановлення факту, що він є рідним дядьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Чапаєве Кегичівського району Харківської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки заявник надав достатньо суду належних та допустимих доказів на підтвердження вимог, викладених в заяві.

На підставі викладеного та керуючись ст. 4, 5, 13, 76-81, 265, 293, 294, 315-319 ЦПК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 5 від 13.03.1995 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд

ВИРІШИВ:

Заявлені вимоги ОСОБА_1 , заінтересована особа: Друга Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції України, про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.

Встановити факт родинних відносин та вважати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Чапаєве Кегичівського району Харківської області, рідним дядьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с.Чапаєве Кегичівського району Харківської області, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Сторони:

Заявник ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с.Чапаєве Кегичівського району Харківської області, ІПН НОМЕР_1 паспорт НОМЕР_9 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4

Заінтересована особа Друга Харківська міська державна нотаріальна контора Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції України, , адреса місцезнаходження: 61093, м.Харків, вул.Озерянська, 6

Повне судове рішення складено 24.10.2023

СУДДЯ Наталя Петрова