ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Провадження № 2/201/3870/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2023 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Федоріщев С.С., ознайомившись із матеріалами позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Інгосстрах» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків,-

ВСТАНОВИВ:

09 жовтня 2023 року до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшли матеріали позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Інгосстрах» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

Ухвалою суду від 10 жовтня 2023 року позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Інгосстрах» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків залишено без руху з наступних підстав:

-до позовної заяви позивачем не додано документу, що підтверджує сплату судового збору;

-позивачу необхідно зазначити відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

-позивачу необхідно зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

На усунення вказаних недоліків позивачу було надано триденний строк з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В зазначений строк, 12 жовтня 2023 року до суду надійшла заява Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Інгосстрах» про усунення недоліків, зазначених у заяві про залишення позову без руху.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в справі встановлено, що позовна заява підписана ОСОБА_2 , який у позові зазначається як голова правління ПрАТ СК «Інгосстрах». До позовної заяви додано роздруківку сервісу Опендатабот, що директором зазначеного підприємства є ОСОБА_3 .

Надаючи оцінку наданим документам, суд звертає увагу на те, що за правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи (частина 2 статі 175 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.58 ЦПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

В даному випадку слід зазначити, що до позовної заяви не додано документів, якими б підтверджувалися повноваження особи, що її підписала, визначені у ч.3 ст.58 ЦПК України.

Роздруківку з сервісу Опендатабот, додану до позовної заяви, прийняти до уваги не можна, оскільки це приватний електронноцифровий сервіс, який не має безпосереднього відношення до позивача. До того ж, відповідність цього документу, не завірена належним чином, як того вимагає ч.2 ст.95 ЦПК України, відповідно до якої письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

При цьому слід зауважити, що Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08.06.2022 у справі №303/4297/20 дійшла правового висновку про те, що з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право на доступ до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

За нормою п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-260, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Інгосстрах» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя С.С. Федоріщев