Провадження № 2/761/8262/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Мальцева Д.О.,

секретаря судового засідання - Панчохи Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Прилуцької Ніни Миколаївни про залишення без розгляду позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шевченківського районного суду м. Києва знаходиться вказана цивільна справа.

18 вересня 2023 року ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва Мальцева Д.О. відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами позовного провадження в спрощеному порядку без виклику сторін.

12.10.2023 через електронну пошту суду від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Прилуцької Ніни Миколаївни надійшло клопотання про залишення вказаного позову без розгляду та застосування заходів для запобігання зловживання процесуальними правами.

Суд, дослідивши вказане клопотання, матеріали позовної заяви, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що у провадженні Шевченківського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

18 вересня 2023 року ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва Мальцева Д.О. відкрито провадження, справу призначено до розгляду за правилами позовного провадження в спрощеному порядку без виклику сторін.

При цьому, судом встановлено, що в провадженні цього суду є така ж цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, 21 серпня 2023 року по тій справі відкрито провадження (раніше ніж в цій справі) і справа призначена до розгляду.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо в провадженні цього чи іншого суду є справа з спору між тими самими сторонами, про той же предмет спору і з тих самих підстав.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо), залишення позову без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначив, що немає порушення права на доступ до правосуддя, якщо заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи.

При цьому, суд звертає увагу на вимоги статті 121 ЦПК України про те, що справа має бути розглянута судом протягом розумного строку; не може бути залишене поза увагою положення статті 6 Конвенції, якими передбачено, що судові процедури при розгляді справи повинні бути справедливими, справа має бути розглянута в розумний строк, а також те, що в цивільному судочинстві діє принцип ефективності судового процесу, який направлений на недопущення затягування розгляду справи.

Оскільки, дійсно в провадженні цього суду є така ж цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, 21 серпня 2023 року по тій справі відкрито провадження (раніше ніж в цій справі) і справа призначена до розгляду, також цим не порушуються права та охоронювані законом інтереси інших осіб, суд приходить до висновку, що позов по даній цивільній справі - слід залишити без розгляду.

Крім цього, представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Прилуцька Н.М. просила застосувати до ОСОБА_2 та його адвоката - заходи, визначені Законом, за зловживання процесуальними правами.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

При цьому, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 44 ЦПК України).

Оскільки, суд не вбачає в діях ОСОБА_2 та його представника зловживання процесуальними правами, то клопотання у цій частині не підлягає задоволенню.

Керуючись пунктом четвертим частиною першою статті 257 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Прилуцької Ніни Миколаївни про залишення позову без розгляду - задовольнити.

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 261 ЦПК України.

Суддя: