У Х В А Л А

Іменем України

17 жовтня 2023 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Бабко В.В., перевіривши матеріали заяви представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Іванченко Анастасії Валеріївни про забезпечення позову до подання позовної заяви, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Іванченко А.В. яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про забезпечення позову, а саме просить вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб. Постановити ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійні вимоги на предмет спору на стороні відповідачів: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Шиян Анжеліка Олександрівна про визнання договору дарування частини квартири недійсним, якою: - заборонити приватним та держаним нотаріусам, державним реєстраторам, іншим особам, які відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» наділені повноваженнями державних реєстраторів, приймати будь-які рішення щодо нерухомого майна та здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майна, а саме: щодо частки у праві власності на квартиру під номером АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_2 на підставі договору дарування (одну другу) частини квартири номер АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , посвідчений 23.09.2010 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шиян Анжелікою Олександрівною, зареєстрованого в реєстрі №95.

Заяву про забезпечення позову обґрунтовує тим, що у січні 2021 року заявник отримав від ОСОБА_2 лист № б/н, з якого дізнався, що 23.09.2010 між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було укладено Договір дарування частини квартири. За яким ОСОБА_3 подарував, а ОСОБА_2 прийняла у дар належну дарувателю ( ОСОБА_3 ) на праві приватної власності частину квартиру за номером АДРЕСА_1 . Квартира, частина якої дарується, складається з двох кімнат, житлова площа її складає 30,10кв.м., загальна площа 50,70кв.м. Вважає, що оспорюваний правочин був укладений з метою уникнення звернення стягнення на майно належне ОСОБА_3 , тобто всупереч інтересам заявника, що вказує на наявність умислу приховати справжні наміри його укладення, а саме вивести нерухоме майно з власності під час існування у нього боргових зобов`язань, з метою уникнення виконання відповідного грошового зобов`язання в подальшому на підставі рішення суду.

Дослідивши заяву про забезпечення позову суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви слід відмовити, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно із ст. ч.2 ст.149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна відповідати ст. 151 ЦПК України.

У заяві про забезпечення позову, зокрема, повинно бути зазначено: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог. Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) зазначила, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд з урахуванням доказів, наданих заявником на підтвердження своїх вимог, має пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, а також чи не перешкоджає такий вид забезпечення здійсненню господарської діяльності юридичної особи чи фізичної особи-підприємця.

Цивільне процесуальне законодавство не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна/закриття рахунків чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18, у постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 932/14900/19.

Разом із тим, заявником не надано достатнього обґрунтування та належних і допустимих доказів на підтвердження неправомірних дій зі сторони ОСОБА_3 , які спрямовані на незаконні наслідки відносно ОСОБА_1 . Заява не містить обґрунтування необхідності забезпечення позову, відсутні докази що відчуження нерухомого майна ОСОБА_3 вказує на виведення такого майна з його власності під час існування у нього боргових зобов`язань.

Крім того, судом встановлено, що Договір дарування частини квартири між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , укладений ще 23.09.2010, майже за 13 (тринадцять) років до того, як рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 04.09.2023 по справі № 2-329/12 було замінено стягувача ТОВ «ОТП Факторинг Україна» на його правонаступника ОСОБА_1 , та майже за 10 (десять) років до укладання Договору про відступлення права вимоги (цесії) від 19.11.2020 укладеного між ТОВ «Фінансова компанія «Інвест-кредо», який є правонаступником ТОВ «ОТП Факторинг Україна» та ОСОБА_1 .

Викладене вище дає підстави для висновку, що заява не підлягає до задоволення, оскільки заявником не надано достатнього обґрунтування та належних і допустимих доказів.

До того ж суд зауважує, що враховуючи приписи ч.2 ст.149 ЦПК України, заявник не позбавлений права звернутись із заявою про забезпечення позову разом з поданням позовної заяви до суду.

Керуючись ст. 149, 150, 153 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Іванченко Анастасії Валеріївни про забезпечення позову до подання позовної заяви - відмовити.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала складена та підписана 17.10.2023.

Суддя В.В. Бабко