Справа № 386/925/23
Провадження № 2-п/386/5/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2023 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

В складі головуючого судді Гут Ю. О.

з участю: секретаря судового засідання Корніцької Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 , яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2023 року по цивільній справі №386/925/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на навчання,

встановив:

Представник відповідача ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2023 року, шляхом направлення заяви поштою 27.10.2023, яка надійшла до суду 01.11.2023.

Заяву мотивує тим, що 06.10.2023 представник відповідача через засоби поштового зв`язку отримала копію заочного рішення по зазначеній справі. В судове засідання , призначене по справі 25.09.2023 відповідач та представник не з`явились так як не були належним чином повідомлені про дату даного судового засідання . Відповідач дійсно проживає по АДРЕСА_1 , наразі проходить службу в ЗСУ. При ознайомленні зі змістом рішення було встановлено, що позивачкою було зазначено адресу відповідача за якою останній не проживає, саме тому відповідач не міг отримувати повісток та позову і подати відзив на нього та докази. Крім того, надати відзив теж не було можливості через неотримання копії позову з додатками, оскільки останні направлялись за місцем реєстрації відповідача, який там не проживає. Тому просить визнати причину неявки відповідача в судове засідання. Щодо заперечення проти позовних вимог позивача зазначила, що 24.08.2023 представником відповідача до суду було направлено заяву на ознайомлення з матеріалами справи оскільки довіритель будь-яких документів не отримував, оскільки позивачка достовірно знаючи, що відповідач за місцем реєстрації не проживає, навмисно зазначила в позові дану адресу, з тією метою, щоб відповідач не мав змоги отримати позов. 29.08.2023 вона особисто приїхала до суду з метою ознайомлення з матеріалами справи з надією на те, що її заява надійшла до суд, однак на той час її заява до суду доставлена не була та працівниками суду не змогли ознайомити її з матеріалами справи. По даний час про можливість ознайомитись з матеріалами справи не повідомлено. Чим позбавлено прав на висловлювання позиції сторони відповідача. Вважає, що позивачкою не надано доказів на підтвердження витрат на придбання підручників, оплату гуртожитку та інше . Більш того , позивачкою обирався навчальний заклад без погодження з батьком. Відповідач не заперечує проти сплати аліме6нтів на утримання доньки в зв`язку з її навчанням, однак не погоджується з заявленими розміром аліментів про стягнення яких просила позивачки, так як має неповнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та хвору матір, яка потребує його матеріальної підтримки. Відповідач одружився, наразі має іншу сім`ю, що теж потребує матеріальних затрат на утримання сім`ї. Також відповідач має заборгованість по кредитним зобов`язанням перед АТ КБ «Приватбанк».

У зв`язку з викладеним, представник відповідача просить переглянути та скасувати заочне рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2023 року по цивільній справі №386/925/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на навчання.

Ухвалою суду від 03.11.2023 заяву прийнято до розгляду та призначено до розгляду в судовому засіданні.

Заявник (відповідач) та його представник в судове засідання не з`явилися, 14.11.2023 представник відповідача надала суду заяву про розгляд заяви у її відсутність.

Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлені своєчасно та належним чином, заяви про розгляд справи у їх відсутність або відкладення розгляду справи до суду не надавали.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши надані представником відповідача до заяви про перегляд заочного рішення докази, суд приходить до висновку про залишення заяви без задоволення, виходячи зі слідуючого.

Нормами ст. 284 ЦПК України встановлено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (ч. 3 ст. 287 ЦПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як встановлено в судовому засіданні, 28.07. 2023 та 17.08.2023 відповідачу було надіслано копію ухвали суду про відкриття провадження у справі та призначено до судового розгляду на вказану в позові адресу та на зареєстровану адресу місця проживання, рекомендований лист повернувся без вручення. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б).

31.08.2023 представник відповідача через засоби зв`язку «Укрпошта» надіслала до суду заяву, в якій просить надати для ознайомлення матеріали цивільної справи. Для ознайомлення з даними матеріалами справи представник до суду не з`явилась. Тобто відповідачу було відомо про наявність в суді вказаної справи, оскільки відповідач уклав договір про надання правової допомоги 23.08.2023 з адвокатом Вяловою І.М.

Однак 06.09.2023 на офіційну електронну адресу суду представник відповідача надіслала заяву про відкладенні розгляду справи на іншу дату та надання часу на ознайомлення з матеріалами справи та підготування позиції захисту відповідача та її зайнятістю в іншій справі в Первомайському міськрайонному суді Миколаївської області.

Розгляд справи відкладено на 25.09.2023, судову повістку представнику відповідача надіслано на зазначену адвокатом в заяві електрону адресу 11.09.2023.

В судове засідання представник відповідача та відповідач не з`явилася, заяви про розгляд справи за її відсутності чи відкладення розгляду справи або відзив на позов до суду не подавала.

Однак, представник відповідача зловживаючи своїми правами, будучи повідомленим належним чином про день , час та місце розгляду справи жодного разу не з`являлися в судові засідання, однак представник відповідача надавала двічі суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи, однак до суду для ознайомлення не з`явилася, також надала заяву про відкладення розгляду справи з поважних причин та розгляд справи у його відсутність.

Також, відомості про розгляд справ ( відкриття провадження та дати призначення справи до розгляду) публікуються на офіційному веб-сайті Голованівського районного суду Кіровоградської області у відповідності до Рішення ради суддів загальних судів № 12 від 28 лютого 2013 року «Про організацію роботи з інформаційного наповнення і функціонування офіційних веб-сайтів загальних судів на офіційному веб-порталі судової влади України».

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

ЄСПЛ вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі. Вказаними рішеннями ЄСПЛ визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» ЄСПЛ вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Судом встановлено, що представником відповідача на підтвердження вимог за заявою про перегляд заочного рішення, не надано жодного доказу, який міг мати істотне значення для правильного вирішення справи.

Разом з цим, представником відповідача в порушення ч. 6 ст. 285 ЦПК України до заяви про перегляд заочного рішення не додано документ про сплату судового збору.

Крім цього, в порушення ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення представником відповідача не зазначено: відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду.

Адвокати зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (ЄСІТС) або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами ( ст. 14 ЦПК України).

З 18 жовтня 2023 року вводиться в дію Закон «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року № 3200-IX. Він передбачає обов`язкову наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі з 18 жовтня 2023 року для адвокатів, нотаріусів, державних та приватних виконавців, арбітражних керуючих, судових експертів, органів державної влади та інших державних органів, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб.

Також, до заяви додані копії документів які не посвідчено належним чином, що порушує вимоги ч. 5 ст. 95 ЦПК України, згідно якої учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Крім того, до заяви додані неякісно виготовлені копії документів, які нечитабельні (копія свідоцтва про укладення шлюбу та копія свідоцтва про народження).

Дії представника відповідача суд може розцінити як зловживання своїми правами та затягування розгляду справи .

Крім цього, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі Желтяков проти України від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі Брумареску проти Румунії (Brumarescu v. Romania) [ВП],№28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Враховуючи викладене, підстави для скасування заочного рішення судом, який ухвалив рішення та призначення справи до розгляду, відсутні, а тому заява підлягає залишенню без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 258-261, 287-288, 353 ЦПК України, суд -

постановив:

Відмовити у задоволені заяви ОСОБА_1 , яка діє в інтересах відповідача ОСОБА_2 , про перегляд заочного рішення Голованівського районного суду Кіровоградської області від 25 вересня 2023 року по цивільній справі №386/925/23 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на навчання.

Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч. 4 ст. 287 ЦПК України заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили негайно після її проголошення. Відповідно до ч. 2 ст. 353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Гут Ю. О.