Справа № 676/82/22
Номер провадження 2/676/221/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2023 року м. Кам`янець-Подільський

Кам`янець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області

в складі: головуючої судді Швець О.Д.

з участю секретаря Чекашкіної О.Л.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кам`янець-Подільському цивільну справу за позовною заявою Керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах Жванецької сільської ради до ОСОБА_3 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про витребування земельної ділянки з незаконного володіння у комунальну власність та скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Кам`янець-Подільської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом інтересах держави в особі уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах Жванецької сільської ради до ОСОБА_3 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про витребування земельної ділянки з незаконного володіння у комунальну власність та скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку. В суді змінивши позовні вимоги зазначає, що Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою виявлено факт незаконного заволодіння ОСОБА_3 земельною ділянкою, розташованою на території Жванецької сільської ради. За фактом підробки та використання рішення органу місцевого самоврядування, що в подальшому стало підставою для реєстрації права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :06:011:0005, загальною площею 2 га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована за межами населеного пункту Кам`янець-Подільського району Хмельницької області за ОСОБА_3 , внесено відомості до ЄРДР за № 0000023. Встановлено, що державним реєстратором Реєстраційної служби Кам`янець-Подільського міськрайонного управління юстиції у Хмельницькій області на ім`я ОСОБА_3 17.09.2015 р. видано свідоцтво про право власності на нерухоме майно № НОМЕР_1 , а саме на земельну ділянку кадастровий номер :06:011:0005, площею 2 га, проведено державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 16.09.2015 р., номер запису про право власності 11215171, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24. Спірна земельна ділянка у власність у порядку, встановленому законом, не виділялась, рішення Рудської сільської ради № 5 від 08.06.2002 р., зазначене як підстава реєстрації права власності на нерухоме майно, не приймалось. Державна реєстрація права власності відповідача ОСОБА_3 на спірну земельну ділянку порушує права та законні інтереси позивача на користування та розпорядження своєю власністю, що суперчить вимогам ст. 317 ЦК України. Право власності дійсного власника презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна, відтак право територіальної громади в особі Жванецької сільської ради (Рудської сільської ради) на спірну земельну ділянку підлягає захисту шляхом пред`явлення віндикаційного позову. Вважає, що пропущений строк із зверненням зазначеного позову з поважної причини з наступних підстав. Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою під час вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтерерсів держави в суді у сфері земельних відносин у листопаді 2021 року було скеровано відповідні запити до Жванецької сільської ради, архівного відділу Кам`янець-Подільської РДА і лише системним аналізом отриманих документів можна було прийти до висновку щодо незаконності оформлення права власностиі на земельну ділянку, зокрема за відсутності рішення уповноваженого органу. В ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження № 0000023 від 18.11.2021 за фактом підробки та використання завідомо підробленого документа Кам`янець-Подільській окружній прокуратурі стало відомо про вказані порушення. Відповідно до листа Жванецької сільської ради від 26.11.2021 р. сільській раді стало відомо про наявність порушення земельного законодавства 23.11.2021 р. з листа окружної прокуратури, а тому строки позовної давності пропущено з поважних причин. Просить скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_3 , (реєстраційний номер облікової картки платника податків : НОМЕР_2 , номер запису про право власності : 11215171) на земельну ділянку з кадастровим нмоером :06:0011:0005, площею 2 га із одночасним припиненням щодо неї усіх зареєстрованих речових прав та обтяжень; витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , номер запису про право власності: НОМЕР_3 ) на земельну ділянку з кадастровим номером :06:0011:0005, площею 2 га, із одночасним припиненням права привтаної власності ОСОБА_3 на вказану земельну ділянку; витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) у комунальну власність Жванецької сільської ради () земельну ділянку з кадастровим номером :06:0011:0005, площею 2 га, що розташована на території Жванецької сільської ради, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області; стягнути з відповідача ОСОБА_3 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (, Держказаначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, рахунок UA00002814) судовий збір в сумі 4540 грн.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 12.04.2022 року відкрито провадження та призначено підготовче засідання.

10.05.2022 року подана заява про зміну предмета позову.

Ухвалою Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 05.09.2022 року закрито підготовче засідання, справу призначено до судового розгляду.

В суді прокурор позов підтримала, просить задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_3 адвокат Клюцук В.П. позов не визнав, надав відзив на позов, заперечив проти його задоволення, оскільки Жванецька сільська рада не уповноважувала прокурора на захист своїх інтересів в заявленому спорі, тому не є належним позивачем в справі. Заявлений спір направлений на позбавлення ОСОБА_3 права власності на майно, набуте ним у законний спосіб. Просить відмовити в задоволенні позову.

В судове засідання представник Жванецької сільської ради не з`явився, подав клопотання про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує, просить задовольнити.

В судове засідання представник Головного управління Держгеокадастру у Хмельницькій області не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, подав пояснення на позов, позов прокурора підтримує, не заперечує проти його задоволення.

Суд вважає за можливе розглянути справу у відстуності представника Жванецької сільської ради, 3 особи з урахуванням письмових доказів, долучених до матеріалів справи.

Заслухавши сторони, дослідивши письмові докази, суд встановив наступне.

Судом встановлено 16 вересня 2015 року державним реєстратором реєстраційної служби Кам`янець-Подільського міськрайонного управління юстиції Хмельницької області Ткачук В.А. було зареєстровано право власності ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:011:0005, площею 2 га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території Рудської сільської ради (номер записупро право власності 11215171.

Підставою для реєстрації було рішення Рудської сільської ради народних депутатів ІІІ сесії ХХІ скликання від 08 червня 2002 року № 5 «Про передачу земельної ділянки у приватну власність жителям с. Руда», яким передано ОСОБА_3 безкоштовно у приватну власність земельні ділянки для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд в с. Руда, для ведення особистого селянського господарства, площею 2,00 га на території Рудської сільської ради.

17 вересня 2015 року реєстраційною службою Кам`янець-Подільського міськрайонного управління юстиції Хмельницької області на ім`я ОСОБА_3 видано свідоцтво про право власності на земельну ділянку з кадастровим номером :06:011:0005, площею 2 га, цільове призначення - для ведення особистого селянського господарства, розташовану на території Рудської сільської ради.

17 листопада 2021 року до ЄРДР були внесені відомості №0000023 за фактом підробки та використання завідомо підробленого документа органу місцевого самоврядування, що стало підставою для незаконної реєстрації права власності на спірну земельну ділянку (попередня правова кваліфікація - частини перша, четверта статті 358 (підроблення документів, печаток, штампів та бланків, збут чи використання підроблених документів, печаток, штампів), частина друга статті 190 КК України (шахрайство).

Згідно з інформацією Жванецької СР від 17 грудня 2021 року № 2270/07-20 та від 26 листопада 2021 року № 2354/07-20 рішення, у тому числі, щодо передання земельної ділянки з кадастровим номером :06:011:0005 у власність ОСОБА_3 Рудською сільською радою не приймалось.

Відповідно до інформації архівного відділу Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації від 23 листопада 2021 року № 118/01-27/01, № 30/04-06 від 06.05.2022 р. копія рішення Рудської сільської ради про передання у власність ОСОБА_3 спірної земельної ділянки відсутня. За період з 01.06.2002 р. по 01.07.2002 р. сесії Рудської сільської ради не проводились.

З листа Жванецької СР від 26 листопада 2021 року № 2154/07-20 вбачається, що згідно з рішенням першої організаційної сесії Жванецької сільської ради VІІ скликання від 02 січня 2018 року № 8 про реорганізацію Рудської сільської ради, Жванецька сільська рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Рудської сільської ради. Усі рішення, які приймались до моменту реорганізації, передані в архівний відділ Кам`янець-Подільської районної державної адміністрації Хмельницької області. Інформація щодо земельної ділянки з кадастровим номером :06:011:0005 за формою власності, категорією земель, виду використання в межах категорії, складу угідь та площі до моменту її передання у приватну власність в сільській раді була відсутня. Дана земельна ділянка актами прийому-передач Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру не передавалися, Жванецькою сілською радою не приймались заходи щодо повернення даною земельної ділянки, у зв`язку з відсутністю інформації.

ГУ Держгеокадастру у Хмельницькій області листом від 16 грудня 2021 року № 0-22-0.371-673/32-21 повідомило, що земельна ділянка з кадастровим номером :06:011:0005 розташована за межами населеного пункту села Руда, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області.

14.07.2023 р. представник відповідача - адвокат Клюцук В.П., подав до Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області заяву про застосування строку позовної давності.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд

і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеноїв позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Статтею 14 Конституції України передбачено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю гарантується. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Частиною першою статті 10 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

За змістом статті 12 ЗК України, тут і далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить зокрема, розпорядження землями територіальних громад; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Згідно із частинами першою та другою статті 83 ЗК України землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю. У комунальній власності перебувають: а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності; б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об`єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування.

Частинами першою та другою статті 116 ЗК України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Частинами першою, другою статті 78 ЗК України визначено, що право власності на землю - це право володіти, користуватися і розпоряджатися земельними ділянками. Право власності на землю набувається та реалізується на підставі Конституції України, цього Кодексу, а також інших законів, що видаються відповідно до них.

Відповідно до частини першої статті 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Згідно з частиною першою статті 321 ЦК України право власності є непорушним.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (стаття 391 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 153 ЗК України, власник не може бути позбавлений права власності на земельну ділянку, крім випадків, передбачених цим Кодексом та іншими законами України.

Частинами другою та третьою статті 152 ЗК України встановлено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою, і відшкодування завданих збитків.

Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів.

Відповідно до частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Прокурор, обґрунтовуючи позовні вимоги, серед іншого, посилався на положення статті 387 ЦК України та статті 152 ЗК України, й просив витребувати земельну ділянку у відповідача.

Виходячи із статусу спірної земельної ділянки, яка є землею комунальної власності, суд приходить до висновку про задоволення вимоги прокурора про витребування земельної ділянки виходячи з наступних норм чинного законодавства .

Власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно,без відповідної правової підстави заволоділа ним (стаття 387 ЦК України).

У пунктах 142, 146, 147 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14 листопада 2018 року у справі № 183/1617/16-ц (провадження № 14-208цс18) вказано, що метою віндикаційного позову є забезпечення введення власника у володіння майном, якого він був незаконно позбавлений. У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно (принцип реєстраційного підтвердження володіння нерухомістю). Задоволення вимоги про витребування нерухомого майна з незаконного володіння особи, за якою воно зареєстроване на праві власності, відповідає речово-правовому характеру віндикаційного позову та призводить до ефективного захисту прав власника. У тих випадках, коли має бути застосована вимога про витребування майна з чужого незаконного володіння, вимога власника про визнання права власності чи інші його вимоги, спрямовані на уникнення застосування приписів статей 387 і 388 ЦК України, є неефективними. Власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника.

Верховний Суд у постанові від 15 квітня 2020 року у справі № 373/1810/16-ц, провадження № 61-13700св19 зазначив, що законодавчо визначений порядок набуття права власності громадянами на земельну ділянку із земель державної та комунальної власності потребує наявності, з одного боку, волевиявлення осіб до отримання земельної ділянки у формі подання заяви, з іншого - прийняття рішення про її передачу органом державної влади або місцевого самоврядування. Тож відсутність волевиявлення територіальної громади на передачу земельної ділянки є порушенням чинного законодавства. Право власності на майно, яке було передано за угодами щодо його відчуження поза волею власника, не набувається, у тому числі й добросовісним набувачем, оскільки це майно може бути у нього витребуване.

Право власності дійсного власника в такому випадку презюмується і не припиняється із втратою ним цього майна.

Лише за наявності волевиявлення органу місцевого самоврядування, оформленого рішенням, можливе розпорядження спірним нерухомим майном. Таким чином, у випадку якщо майно вибуло з володіння законного власника поза його волею, останній може розраховувати на повернення такого майна, незважаючи на добросовісність та відплатність його набуття сторонніми особами, і має право звернутися до суду з позовом про витребування майна з чужого незаконного володіння (віндикаційним позовом).

Частиною першою статті 81 ЗК України передбачено, що громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі: а) придбання за договором купівлі-продажу, дарування, міни, іншими цивільно-правовими угодами; б) безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності; в) приватизації земельних ділянок, що були раніше надані їм у користування; г) прийняття спадщини; ґ) виділення в натурі (на місцевості) належної їм земельної частки (паю).

Відповідно до пункту «а» частини третьої статті 22 ЗК України землі сільськогосподарського призначення передаються у власність та надаються у користування громадянам - для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння та випасання худоби, ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Згідно з пунктом «в» частини третьої статті 116 ЗК України безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.

Пункту «б» частини першої статті 121 ЗК України встановлено, що громадяни України мають право на безоплатну передачу їм земельних ділянок із земель державної або комунальної власності в таких розмірах: для ведення особистого селянського господарства - не більше 2,0 гектара.

Порядок безоплатної приватизації земельних ділянок громадянами, погодження проєктів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та технічної документації із землеустрою, повноваження органів виконавчої влади в частині затвердження цих проєктів регулюється статтею 118 ЗК України.

Відповідач ОСОБА_3 у визначений земельним законодавством порядок до сільської ради з заявою про відведення земельної ділянки йому у власність не звертався, рішення сільської ради, яке стало підставою для реєстрації його права власності на спірну земельну ділянку не приймалось, (тобто відсутнє волевиявлення територілаьної громади на передачу земельної ділянки), що вказує на недобросовісне набуття останнім права власності на спірну земельну ділянку. За таких обставин суд вважає, що спірна земельна ділянка незаконно вибула з комунальної власності Жванецької (Рудської) сільської ради, тому її слід повернути територіальній громаді у комунальну власність.

Однією з підстав державної реєстрації права власності на нерухоме майно є рішення суду, яке набрало законної сили, щодо права власності на це майно (пункт 9 частини першої статті 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»).

Крім цього, судове рішення про витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння саме по собі є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем (постанова Великої Палати Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі № 199/8324/19, провадження № 14-212цс21).

Вимоги про скасування рішень, записів про державну реєстрацію права власності на це майно за незаконним володільцем не є необхідним для відновлення його права (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 листопада 2018 року у справі № 488/5027/14-ц, провадження № 14-256цс18).

З урахуванням наведеного позовні вимоги прокурора про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстарцію права приватної власності ОСОБА_3 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:011:0005 є необгрунтвоаною і не підлягає задоволенню.

Щодо представництва прокурором інтересів держави суд вважає за необхідне зазначити наступне.

У судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через її відповідний орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 27 лютого 2019 року у справі № 761/3884/18, провадження № 14-36цс19).

Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України визначено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

З метою, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставою для звернення прокурора до суду.

Указаний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18, провадження № 12-194гс19.

Системне тлумачення частини другої статті 45 ЦПК України та статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає змогу зробити висновок про те, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох таких випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Отже, прокурор, звертаючись до суду, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу, а іншою - відсутність такого органу.

Кам`янець-Подільською окружною прокуратурою під час вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у листопаді 2021 року було скеровано відповідні запити до державних органів та органів місцевого самоврядування, які стосуються спірної земельної ділянки: до Жванецької сільської ради, архівного відділу Кам`янець-Подільської РДА. З отриманих відповідей прокуратура прийшла до висновку щодо незаконності оформлення права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :06:011:0004, що розташована на території Жванецької сільської ради, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області. Як наслідок порушено кримінальне провадження № 0000026 від 17.11.2021 р. за фактом підробки та використання завідомо підробленого документа (попередня правова кваліфікація ч. 1, 4 ст. 358 КК України) Кам`янець-Подільській окружній прокуратурі стало відомо про вказані порушення.

Звернення прокурора з даним позовом зумовлено необхідністю захисту інтересів і порушених прав держави щодо повернення спірної земельної ділянки, яка незаконно вибула з комунальної власності. При цьому відсутня інформація про вжиття Жванецькою сільською радою належних заходів щодо захисту цих прав.

З огляду на викладене, позов подано прокурором як повноважною особою, яка має право на представництво інтересів держави в особі Жванецької сілської ради, яка самостійно не вчиняла дій для відновлення порушених інтересів держави.

Щодо заперечення представника відповідача про втручання прокурора у право мирного володіння майном, суд зазначає наступне.

Відповідно до практики ЄСПЛ (рішення у справах: «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства» від 21 лютого 1986 року, «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року, «Щокін проти України» від 14 жовтня 2010 року, «Сєрков проти України» від 07 липня 2011 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу до Конвенції, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно «суспільний», «публічний» інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Враховуючи, що ОСОБА_3 до сільської ради з заявою про відведення земельної ділянки у власність не звертався, рішення сільською радою не приймалось, що вказує на недобросовісне набуття відповідачем права власності на спірну земельну ділянку, тому з огляду на харктер спірних правовідносин не вбачається невідповідності заходу втручання держави в право власності відповідача критеріям правомірного втручання в право особи на мирне володіння майном, сформованим у практиці ЕСПЛ.

Відповідачем заявлено про застосування позовної давності.

На віндикаційні позови поширюється загальна позовна давність у три роки.

У разі подання позову суб`єктом, право якого порушене, і в разі подання позову в інтересах держави прокурором перебіг позовної давності за загальним правилом починається від дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися суб`єкт, право якого порушене, зокрема, держава в особі органу, уповноваженого нею виконувати відповідні функції у спірних правовідносинах. Позовна давність починає обраховуватися з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися прокурор, у таких випадках: 1) прокурор, який звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, довідався чи мав об`єктивну можливість довідатися (під час кримінального провадження, прокурорської перевірки тощо) про порушення або загрозу порушення таких інтересів чи про особу, яка їх порушила або може порушити, раніше ніж орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах; 2) прокурор звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави за відсутності відповідного органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту таких інтересів

Указане відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постановах: від 17 жовтня 2018 року у справі № 362/44/17, провадження № 14-183цс18 (пункти 46, 48, 65, 66), від 04 грудня 2018 року у справі № 910/18560/16, провадження № 12-143гс18 (пункт 48).

Матеріалами справи підтверджується, що прокурору Кам`янець-Подільської окружної прокуратури про факт відстуності рішення Рудської сільської ради про передання спірної земельної ділянки ОСОБА_3 без достатніх підстав було виявлено у листопаді 2021 року, а з позовом прокурор звернувся у січні 2022 р., тобто в межах строку позовної давності. Відповідачем інших доказів, які б підтвердили про те, що прокурору про порушення прав територіальної громади стало відомо раніше, поза межами строку позовної давності, не надано.

Суд вважає, що клопотання про застосування строку позовної давності, подане адвокатом відповідача ОСОБА_2 є необгрунтвоаним і задоволенню не підлягає.

Таким чином суд вважає, що строк звернення за даним позовом не пропущений.

Беручи до уваги всі встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини, належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у сукупності суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

У відповідності до п. 3.ч. 2, ч. 13 ст. 141 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору пропорційно обсягу задоволених вимог в розмірі 2270 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 13, 13, 81, 89, 141, 262-265 ЦПК України, ст.ст. 90, 116, 121, 122 ЗК України, 16, 317, 319, 321, 387, 388, 391 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов Керівника Кам`янець-Подільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органу, уповноваженого державою на здійснення функцій у спірних правовідносинах Жванецької сільської ради до ОСОБА_3 , третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області про витребування земельної ділянки з незаконного володіння у комунальну власність та скасування державної реєстрації права приватної власності на земельну ділянку задовольнити частково.

Витребувати з незаконного володіння ОСОБА_3 у комунальну власність Жванецької сільської ради земельну ділянку з кадастровим номером: :06:011:0005, площею 2 га, що розташована на території Жванецької сільської ради, Кам`янець-Подільського району, Хмельницької області.

В позові прокурора в частині скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_3 , номер запису про право власності 11215171 на земельну ділянку з кадастровим номером :06:011:0005, площею 2 га, із одночасним припиненням щодо неї усіх зареєстрованих речових прав та обтяжень відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь Хмельницької обласної прокуратури витрати по сплаті судового збору в сумі 2270 грн.

Позивач: Кам`янець-Подільська окружна прокуратура, юридична адреса: вул. Драгоманова, 11, м. Кам`янець-Подільський, Хмельницької області.

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 .

Третя особа: Головне управління Держгеокадастру у Хмельницькій області, , вул. Інститутська, 4/1, м. Хмельницький.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 28 липня 2023 року.

Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Швець О.Д.