Іванівський районний суд Одеської області
Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/541/23
Провадження № 2-с/499/2/23
У Х В А Л А

Іменем України

06 жовтня 2023 року смт Іванівка

Суддя Іванівського районного суду Одеської області Погорєлов І.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Іванівського районного суду Одеської області по справі №499/541/23 від 24.05.2023 року ,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою в якій вона просить поновити строк на звернення із заявою по скасування судового наказу Іванівського районного суду Одеської області по справі 499/541/23 від 24 травня 2023 року, скасувати судовий наказ Іванівського районного суду Одеської області по справі 499/541/23 від 24 травня 2023 року про стягнення з ОСОБА_1 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 ) на користь ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 7390,60 гривень та судового збору у розмірі 268,40 грн та стягнути з ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» на користь ОСОБА_1 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 ), сплачений нею судовий збір у розмірі 134,20 грн.

Свою заяву , щодо поновлення строку обґрунтувала тим, що судовий наказ нею був отриманий 12 вересня 2023 року, тому строк на подачу заяви про скасування судового наказу у відповідності до вимог ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України нею було пропущено у зв`язки з тим, що копію даного судового наказу їй не було надіслано судом, вона самостійно зверталася із заявою до суду та його отримала. ОСОБА_1 посилається, що є особою похилого віку та особою з інвалідністю III групи, а також, в цей період перебігу строку наданого для звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, по Одеській області вчинялися напади країни-агресора, були часті повітряні тривоги, тому вона не мала змоги звергатися по правничу допомогу, а самостійно скласти заяву вона не має можливості, оскільки є юридично не обізнаною.?26 вересня 2023 року, оскільки вона є малозабезпеченою особою, Одеським місцевим центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги, було видано наказ про надання їй вторинної правничої допомоги у складанні заяви про скасування судового наказу. Тому, вважає, що зазначені нею підстави, відповідно до яким нею було пропущено строк на подання заяви до суду про скасування судового наказу є поважними.

Стосовно необґрунтованості судового наказу зазначає наступне:

В своїй заяві стягував вказує, що між нею ОСОБА_1 та ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія», було укладено договір про постачання електричної енергії, але дату, коли саме було укладено даний договір не вказує, як і самого договору до заяви додано не було.

В супереч постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України, стягувачем не було надано в обґрунтування своїх вимог, жодного документу, який би підтвердив, що між нею та ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія», було укладено договір постачання електричної енергії.

Натомість, до заяви про видачу судового наказу було додано договір про користування електричною енергією, який було укладено між нею та ПАТ «Одесаобленерго» 28.12.2015 року та заяву приєднання, яку теж було укладено між нею та АТ «Одесаобленерго», але жодного договору, який було укладено між нею та ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» надано не було.

В своїй заяві про видачу судового наказу Стягувач вказує, що ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія», було надано ліцензію з постачання електричної енергії споживачу, але саму ліцензію до матеріалів справи додано не було, а відповідно до статтей 76-79 ЦПК України до суду має бути надано докази, які є належними, допустимими та достовірними, чого стягувачем виконано не було.

Тобто, із вищенаведеного видно, що по даному боргу вбачається спір. Тому беручи до уваги вищевказані обставини ОСОБА_1 вважає нарахований їй борг стягувачем ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» незаконним.

Дослідивши матеріали справи, доводи заяви про скасування судового наказу, суд вважає, що клопотання про поновлення строку на звернення із заявою про скасування судового наказу підлягає задоволенню та судовий наказ належить скасувати, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ч.5 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються:1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником;3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

До заяви про скасування судового наказу додається, зокрема, клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті (п. 3 ч. 5 ст. 170 ЦПК України).

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 копію судового наказу отримала 12 вересня 2023 року.

Так, виходячи з прав та обов`язків сторін наказного провадження, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів боржника може поновити його строк на звернення до суду з заявою про скасування судового наказу. У разі пропущення такого строку належить обґрунтувати поважність причин його пропущення.

З огляду на викладене, приходжу до висновку про поважність причин пропуску ОСОБА_1 встановленого законом строку для звернення до суду з заявою про скасування судового наказу та поновлення такого для забезпечення можливості звернення особи до суду, враховуючи принцип верховенства права в демократичному суспільстві.

Клопотання про поворот виконання судового наказу не заявлено.

Форма та зміст заяви про скасування судового наказу відповідає вимогам, викладеним у ст.170 ЦПК України.

Судом встановлено, що 24 травня 2023 року Іванівським районним судом Одеської області було видано судовий наказ по справі 499/541/23 про стягнення з ОСОБА_1 , на користь ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 7390,60 гривень та судового збору у розмірі 268,40 грн.

Відповідно до ч.3ст. 171 ЦПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» №14 від 23 грудня 2012 року наказне провадження є самостійним і спрощеним видом судового провадження у цивільному судочинстві при розгляді окремих категорій справ, у якому суддя в установлених законом випадках за заявою особи, якій належить право вимоги, без судового засідання і виклику стягувача та боржника на основі доданих до заяви документів видає судовий наказ, який є особливою формою судового рішення.

Виходячи з того, що наказне провадження є безспірним, тобто в його порядку задовольняються тільки ті вимоги заявника, що мають безспірний характер, заперечення боржника проти вимог стягувача означає наявність спору про право та при цьому закон не зобов`язує перевіряти наявні матеріали справи, то відповідна заява боржника є єдиною підставою для скасування судового наказу.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 заперечує проти вимог стягувача і на час розгляду даної заяви відсутні підстави для її повернення, доводи заявника заслуговують на увагу та знаходять своє підтвердження у матеріалах справи, приходжу висновку, що правовідносини між сторонами є спірними, у заяві про скасування судового наказу наведено посилання на обставини, які свідчать про необґрунтованість вимог стягувача та надано посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача, а вимоги стягувача підлягають доказуванню, відтак, заявлену вимогу про скасування судового наказу слід задовольнити, оскільки між сторонами існує спір про право та обставини викладені у заяві про скасування судового наказу, мають істотне значення для вирішення справи можуть бути перевірені судом лише під час розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, та роз`яснити стягувачу його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Щодо вимог в частині стягнення сплаченого судового збору зі стягувача на користь боржниці, суд приходить до наступного висновку.

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

До заяви додано доказ сплати судового збору у розмірі 134,20 грн., що підтверджується квитанцією від 04.10.2023.

Суд звертає увагу на той факт, що відповідно до частини першої ст.42 ЦПК України, сторони є учасниками справи у справах позовного провадження, тоді як заява про скасування судового наказу розглядається в порядку наказного провадження.

ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» звернувся до суду в порядку наказного провадження, в якому передбачено спрощене судове провадження. Заява про скасування судового наказу також подана у порядку наказного провадження.

У справах наказного провадження учасниками справи є заявник та боржник (ч.2ст.42 ЦПК України).

Порядок розгляду справ наказного провадження визначений розділом II ЦПК України "Наказне провадження". Вказаний розділ ЦПК України окремо не встановлює порядку відшкодування витрат, пов`язаних із розглядом справи, які понесені боржником.

Разом з тим, ЦПК України не містить визначеного порядку розподілу судових витрат між учасниками наказного провадження, зокрема, не містить норми, відповідно до якої у випадку скасування судового наказу на заявника, за судовим наказом, покладався би обов`язок відшкодування боржнику судових витрат. Отже, судові витрати підлягають розподілу тільки за результатами розгляду справи. У справі наказного провадження спір між стягувачем та боржником суд не вирішує, а тому підстави для розподілу судових витрат відсутні. Отже саме по собі звернення кредитора (стягувача) з такою заявою до суду про видачу судового наказу не свідчить про необґрунтованість дій останнього (зловживання своїми правами), що могло б бути підставою для стягнення судових витрат, оскільки зазначене є його диспозитивним правом, передбаченим процесуальним законодавством.

У стягненні судового збору, сплаченого при подачі заяви про скасування судового наказу, слід відмовити, з огляду на те, що відшкодування суми судового збору, сплаченого у наказному провадженні, підлягає відшкодуванню лише на користь заявника шляхом зарахування такого до судового збору, сплаченого у разі пред`явлення ним позову до боржника.

При цьому, з огляду на приписи ч.2 ст.164 ЦПК України, можна дійти висновку, що законодавець розподіл судових витрат, що понесені у наказному провадженні, пропонує вирішувати при пред`явленні стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження.

Крім того, при вирішенні питання щодо розподілу судових витрат в наказному провадженні, суд виходить з того, що відповідно до положень ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Положеннями ч.2 ст.160 ЦПК України передбачено право особи звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу, якщо вона вважає, що їй належить право вимоги.

Отже боржник не позбавлений права стягнути відповідні витрати з стягувача (заявника) в порядку позовного провадження.

При цьому, суд наголошує, що ч.2 ст.164 ЦПК України визначає, що в разі відмови у видачі судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Керуючись ст.ст.170,171,258,260,261 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу Іванівського районного суду Одеської області по справі №499/541/23 від 24.05.2023 року - задовольнити.

Поновити строк на звернення із заявою по скасування судового наказу Іванівського районного суду Одеської області по справі 499/541/23 від 24 травня 2023 року.

Скасувати судовий наказ Іванівського районного суду Одеської області по справі 499/541/23 від 24 травня 2023 року про стягнення з ОСОБА_1 (дата народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 ) на користь ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» заборгованості за спожиту електричну енергію у розмірі 7390,60 гривень та судового збору у розмірі 268,40 грн.

У стягненні на користь ОСОБА_1 судового збору в сумі 134,20 грн з ТОВ «Одеська обласна енергопостачальна компанія» відмовити.

Роз`яснити стягувачу, що заявлені ними вимоги можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, з додержанням загальних правил щодо пред`явлення цивільного позову, визначеному ЦПК України.

Внесена сума судового збору стягувачу не повертається, а у разі пред`явлення ним позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Копії ухвали направити сторонам.

Ухвала в частині визначення судових витрат може бути оскаржена, шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання суддею.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяІгор ПОГОРЄЛОВ