ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 вересня 2023 року місто Чернівці справа №757/9827/22

провадження №22-ц/822/609/23

Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Височанської Н.К.,

Суддів: Литвинюк І.М., Перепелюк І.Б.

секретар Тодоряк Г.Д.

за участю: представника Міністерства юстиції України Ємчук К.В.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач Міністерство юстиції України,

треті особи Чернівецька міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м.Чернівців від 17 травня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи: Чернівецька міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу, головуючий в суді першої інстанції суддя Одовічен Я.В.,

В С Т А Н О В И В:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У квітні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Міністерства юстиції України, треті особи: Чернівецька міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу.

Посилалась на те, що наказом №287/5 від 31 січня 2022 року Комісією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України скаргу Виконавчого комітету Чернівецької міської ради задоволено частково; скасовано рішення №56037530 від 31 грудня 2020 року, прийняте державним реєстратором Чернівецької міської ради Карвацькою Галиною Федорівною; в іншій частині вимог відмовлено. Виконання пункту 2 наказу покладено на Департамент нотаріату та державної реєстрації.

Відповідачем порушено процедуру скарг, не з`ясовано всіх обставин державної реєстрації майна, а тому спірний наказ є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки він прийнятий не на підставі, яка передбачена законодавством, необґрунтовано, без урахування усіх обставин.

Так, на момент розгляду скарги та прийняття спірного наказу був наявний судовий спір щодо такого нерухомого майна, що виключає можливість розгляду Мінюстом скарг на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав.

Окрім того, позивача не було повідомлено про розгляд скарги Виконавчим комітетом Чернівецької міської ради від 05 серпня 2021 року.

Також ОСОБА_1 вказувала на те, що є співвласником будинковолодіння АДРЕСА_1 , зокрема квартири АДРЕСА_2 у даному будинку. Батько її матері користувався сараєм літ.И та реконструював його ще до 1992 року, але за життя не встиг отримати правовстановлюючі документи на гараж та земельну ділянку для його обслуговування. У 2020 році вона звернулася до державного реєстратора з належним пакетом документів для законної реєстрації права власності на гараж. Тому вважає, що звернення з заявою про реєстрацію права власності на гараж її матір`ю і прийняття рішення №171, яким надано дозвіл на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки по АДРЕСА_1 , орієнтовною площею 0,0050 га безоплатно у власність для будівництва індивідуальних гаражів ОСОБА_3 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 31.12.2020 року №239539208, а саме на будівлю гаражу є правомірним та законним.

Зазначила, що чинне законодавство передбачає можливість узаконення будівлі, побудованої до 05 серпня 1992 року. Головною особливістю узаконення є те, що на такий будинок, господарську споруду не треба реєструвати в Держархівбудінспекції декларацію про готовність об`єкта до експлуатації, як самочинне будівництво.

Реєстрація права власності здійснюється державним реєстратором на підставі наступних документів : 1) заява про реєстрацію; 2) квитанція про сплату збору за реєстрацію; 3) технічний паспорт на будівлю; 4) правовстановлюючий документ на земельну ділянку, в тому числі відомості з господарської книги або рішення місцевої ради про передачу ділянки в користування чи у власність. Отже, піддавати під сумнів дії реєстратора щодо законності реєстрації нерухомого майна є безпідставним.

Просила визнати протиправним та скасувати п.п.1,2 наказу Міністерства Юстиції України №287/5 від 31 січня 2022 року, яким скасовано рішення №56037530 від 31 грудня 2020 року, прийняте державним реєстратором Чернівецької міської ради Карвацькою Галиною Федорівною. Також просила стягнути на її користь понесені витрати на правничу допомогу.

17 травня 2023 року представником третьої особи ОСОБА_2 адвокатом Павчуком І.С. подано до суду клопотання про закриття провадження у справі з тих підстав, що даний спір є публічно-правовим і повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Шевченківського районного суду м.Чернівців від 17 травня 2023 року провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, треті особи: Чернівецька міська рада, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу - закрито.

Роз`яснено позивачу ОСОБА_1 її право на звернення до суду з позовом у порядку адміністративного судочинства.

Повний текст ухвали складено 17 травня 2023 року.

Короткий зміст та узагальнені доводи апеляційної скарги

На ухвалу суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу про закриття провадження та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Посилається на те, що в позові вказувала, що через те, що відповідачем порушено процедуру розгляду скарг, не з`ясовано всіх обставин державної реєстрації майна, ухвалено протиправний наказ який підлягає скасуванню, оскільки він безпідставно позбавив позивачку та її матір права власності на належне їм майно. В позові наголошувала на тому, що на момент розгляду скарги та прийняття оспорюваного наказу був наявний спір щодо нерухомого майна, що виключає можливість розгляду Мінюстом скарг на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав.

Вказала, що відповідно до правових позицій Верховного Суду України, спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому, вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін.

Зазначила, що рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16 травня 2022 року у справі №727/6498/21 та рішення Чернівецького апеляційного суду від 30 вересня 2023 року ОСОБА_1 оскаржено до касаційної інстанції.

Згідно Інформаційної довідки з ДРРП станом на 05 червня 2023 року право власності на спірне майно, а саме нежитлову будівлю гаражу літерою «И», загальною площею 17.20 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 до цього часу зареєстроване.

Вважає передчасним висновок суду, що у ОСОБА_1 відсутнє порушене право внаслідок прийняття відповідачем оскаржуваного наказу, що призвело до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, які мають майновий характер.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу Міністерство юстиції України просило апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду без змін.

Вказало, що Центральною Колегією Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції України встановлено, що у державного реєстратора Карвацької Г.Ф. були відсутні правові підстави для прийняття рішення про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, оскільки воно прийнято з порушенням вимог, визначених статтями 10, 23, 24 Закону №1952-ІV та пункту 41 Порядку №1127. Скаргу Виконавчого комітету Чернівецької міської ради було задоволено, рішення прийняте ОСОБА_4 було скасоване.

Вказало, що у скарзі не було вказано про відсутність чи наявність судового спору з порушеного у скарзі питання, а Міністерство юстиції не було стороною у цивільній справі, а також ОСОБА_1 не надано доказів, що виконавчому комітету Чернівецької міської ради на момент подання Скарги 05 серпня 2021 року було відомо про відкриття провадження у справі №727/6498/21.

Крім цього, вказало, що Шевченківським районним судом м.Чернівців та Чернівецьким апеляційним судом право апелянта щодо того самого майна (нежитлової будівлі гаражу літ. «И» за адресою: АДРЕСА_1 ) вже вирішено не на користь ОСОБА_5 та скасовано державну реєстрацію речового права.

Вважає, що висновки суду першої інстанції зроблені в ухвалі суду від 17 травня 2023 року відповідають вимогам закону.

Мотивувальна частина

Позиція апеляційного суду

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, заслухавши пояснення учасників справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Фактичні обставини справи, встановлені судами

Встановлено, що 05 серпня 2021 року до Міністерства юстиції України спрямована скарга Виконавчого комітету Чернівецької міської ради на реєстраційні дії, проведені державним реєстратором, з проханням: - провести перевірку правомірності прийнятого рішення №56037530 від 31 грудня 2020 року державним реєстратором Чернівецької міської ради Чернівецької області Карвацькою Г.Ф., - скасувати прийняте рішення 56037530 від 31 грудня 2020 року; - скасувати рішення про державну реєстрацію від 23 липня 2021 року №59435189 прийняте приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Чернівецької області Олійник І.М. (том 1 а.с.95-97).

Наказом №287/5 від 31 січня 2022 року Комісією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України скаргу Виконавчого комітету Чернівецької міської ради задоволено частково; скасовано рішення №56037530 від 31 грудня 2020 року, прийняте державним реєстратором Чернівецької міської ради Карвацькою Галиною Федорівною; в іншій частині вимог відмовлено. Виконання пункту 2 наказу покладено на Департамент нотаріату та державної реєстрації (том 1 а.с.11, 57).

Підставою прийняття Наказу зазначено: висновок Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції від 16 листопада 2021 року за результатом розгляду скарги Виконавчого комітету Чернівецької міської ради від 05 серпня 2021 року, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 09 серпня 2021 року №СК-715-21.

Рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16 травня 2022 року у справі №727/6498/21 позовну заяву ОСОБА_2 до Чернівецької міської ради, ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , де третьою особою без самостійних вимог на предмет спору виступає приватний нотаріус Чернівецького міського нотаріального округу Олійник Ірина Миколаївна, про визнання протиправним та скасування рішення про державну реєстрацію права власності, скасування договору дарування задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення №56037530 від 31 грудня 2020 року, прийняте державним реєстратором Чернівецької міської ради Чернівецької області Карвацькою Галиною Федорівною про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Скасовано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію - запис та припинено право власності №40015243 від 29 грудня 2020 року за ОСОБА_3 (ід. код НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) на нежитлову будівлю гаражу літерою «И», загальною площею 17,20 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнано недійсним договір дарування нежитлової будівлі гаражу літ. «И» загальною площею 17,20 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Олійник Іриною Миколаївною 23 липня 2021 року за реєстраційним номером 5838.

Визнано протиправним та скасовано рішення №59435189 від 23 липня 2021 року прийняте приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Олійник Іриною Миколаївною про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Скасовано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію - запис та припинено право власності №43124543 від 23 липня 2021 року за ОСОБА_1 (ід. код НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) на нежитлову будівлю гаражу літера «И», загальною площею 17,20 кв.м за адресом: АДРЕСА_1 .

Закрито розділ Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з реєстраційним номером 101 відкритий на нежитлову будівлю гаражу літ. «И» загальною площею 17,20 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 (том 1 а.с.117-126).

Постановою Чернівецького апеляційного суду від 30 вересня 2022 року вказане рішення суду першої інстанції було залишено без змін та набрало законної сили (том 1 а.с.127).

Мотиви та доводи, з яких виходив апеляційний суд та застосовані норми права переглядаючи рішення

Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Судове рішення суду першої інстанції вказаним вимогам відповідає.

Закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив з того, що позовні вимоги ОСОБА_1 на даний час пов`язані з доведенням протиправності рішення суб`єкта владних повноважень, виходячи з допущених, на думку позивача, процедурних порушень, не пов`язані з будь-якими цивільними права та обов`язками, їх виникненням, існуванням та припиненням, а тому відповідно, за своїм предметом та можливими правовими наслідками такі вимоги, пов`язані з публічно-правовими відносинами позивача з державою, а отже, не підлягають вирішенню у порядку цивільного судочинства.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду виходячи з наступного.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).

Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» стосується не лише правової основи існування суду, але й дотримання ним норм, які регулюють його діяльність (пункт 24 рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України», заяви № 29458/04 та № 29465/04).

Судова юрисдикція це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно з частиною першою статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність спору щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у будь-яких правовідносинах, крім випадків, коли такий спір вирішується за правилами іншого судочинства, а по-друге, спеціальний суб`єктний склад цього спору, в якому однією зі сторін є, як правило, фізична особа.

За правилами пункту 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності такого суб`єкта, прийнятих або вчинених ним при здійсненні владних управлінських функцій.

Разом з тим неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду його акт індивідуальної дії. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Відповідно до частин першої, дев`ятої, десятої статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду. Порядок розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації прав, територіальних органів Міністерства юстиції України визначається Кабінетом Міністрів України. Рішення, дії або бездіяльність Міністерства юстиції України та його територіальних органів можуть бути оскаржені до суду.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово висловлювала правову позицію щодо розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора/ Міністерства юстиції України у порядку статті 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

За змістом висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у пункті 36 постанови від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18), спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно має розглядатися як спір, що пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно.

Отже, якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів особи, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту її цивільних прав та інтересів.

Розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають із владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів. Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває речового права на об`єкт нерухомого майна, то спір стосується цивільного права і за суб`єктним складом сторін має розглядатися за правилами цивільного судочинства.

Зазначена вище правова позиція відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним, зокрема, у постановах від 29 травня 2019 року у справі №826/9341/17, від 04 вересня 2018 року у справі №823/2042/16 та від 20 березня 2019 року у справі №823/2048/16 під час розгляду спорів у подібних правовідносинах, на які посилалася й заявник у касаційній скарзі.

Однак, як вбачається з матеріалів даної справи, спірні правовідносини у даній справі виникли у зв`язку з тим, що позивачка не погодилась із прийнятим Міністерством юстиції України наказом від 31 січня 2022 року, оскільки вважає незаконними дії міністерства щодо порядку, процедури розгляду такої скарги. Зокрема, позивачка вказувала, що на момент розгляду скарги Міністерством юстиції та прийняття оскаржуваного наказу, був наявний судовий спір щодо спірного нерухомого майна.

Таким чином, з матеріалів справи встановлено, що виникнення спірних правовідносин зумовлено незгодою позивачки із діями та рішеннями, вчиненими Міністерством юстиції України як суб`єктом владних повноважень, щодо перевірки скарги Чернівецької міської ради і ухваленого за її результатами рішення саме на момент вирішення справи в судовому порядку. Виникнення спірних правовідносин обумовлено, на думку позивачки, протиправним прийняттям скарги до розгляду, а тому спір стосується оцінки правомірності дій суб`єкта владних повноважень Міністерства юстиції України, його владних управлінських дії та прийняття рішення за результатами розгляду скарги.

Крім цього, дослідженню в цій справі підлягають дії Міністерства юстиції України, який у межах спірних правовідносин діє як суб`єкт владних повноважень, а також перевірка оскаржуваного наказу цього міністерства на відповідність вимогам законодавства.

Ні державною реєстрацією права власності від 31 грудня 2020 року №56037530, ні Наказом Міністерства юстиції від 31 січня 2022 року не порушені права будь якої іншої особи. Оскільки, спір у даній справі не пов`язаний з порушенням цивільних прав позивача на нерухоме майно іншою особою, за якою зареєстроване речове право на це майно, а тому спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Також слід зауважити, що рішенням Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16 травня 2022 року у справі №727/6498/21, яке залишено без змін постановою Чернівецького апеляційного суду 3 вересня 2022 року, позовну заяву ОСОБА_2 задоволено і рішення №56037530 від 31 грудня 2020 року, прийняте державним реєстратором Чернівецької міської ради Чернівецької області Карвацькою Галиною Федорівною про державну реєстрацію прав та їх обтяжень визнано протиправним та скасовано.

Скасовано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію - запис та припинено право власності №40015243 від 29 грудня 2020 року за ОСОБА_3 (ід. код НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) на нежитлову будівлю гаражу літерою «И», загальною площею 17,20 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнано недійсним договір дарування нежитлової будівлі гаражу літ. «И» загальною площею 17,20 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 , укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Олійник Іриною Миколаївною 23 липня 2021 року за реєстраційним номером 5838.

Визнано протиправним та скасовано рішення №59435189 від 23 липня 2021 року прийняте приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Олійник Іриною Миколаївною про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Скасовано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію - запис та припинено право власності №43124543 від 23 липня 2021 року за ОСОБА_1 (ід. код НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_3 ) на нежитлову будівлю гаражу літера «И», загальною площею 17,20 кв.м за адресом: АДРЕСА_1 .

Закрито розділ Державного реєстру речових прав на нерухоме майно з реєстраційним номером 101 відкритий на нежитлову будівлю гаражу літ. «И» загальною площею 17,20 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 (том 1 а.с.117-126).

Таким чином, спірні правовідносини у справі на даний час не пов`язані з необхідністю захисту права на об`єкт нерухомого майна ОСОБА_1 , тобто права цивільного, ураховуючи те, що позовні вимоги в цій справі не можуть впливати на майнові права та інтереси позивачки ОСОБА_1 , не пов`язані з необхідністю захисту права на об`єкт нерухомого майна, тому позов у справі не підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.

Цей спір на даний час є публічно-правовим та не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, оскільки предметом спору у цій справі не є визнання права власності на нерухоме майно, так як зазначені позовні вимоги не приводять до вирішення питання про право власності на це нерухоме майно, оскільки цей спір вже вирішено в іншій справі.

Посилання ОСОБА_1 в апеляційній скарзі на ту обставину, що рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16 травня 2022 року та постанова Чернівецького апеляційного суду від 30 вересня 2022 року оскаржуються в касаційному порядку не заслуговують на увагу, оскільки рішення Шевченківського районного суду м.Чернівці від 16 травня 2022 року набрало законної сили.

Інші доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність ухваленого ним рішення не впливають.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції вірно прийшов до висновку, що даний спір підлягає вирішенню за правилами адміністративного судочинства.

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Стаття 375 ЦПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки оскаржувана ухвала суду постановлена з додержанням норм матеріального і процесуального права, апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Шевченківського районного суду м.Чернівців від 17 травня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 15 вересня 2023 року.

Головуючий Н.К. Височанська

Судді: І.М.Литвинюк

І.Б. Перепелюк