УХВАЛА

12 жовтня 2023 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Антонюк О.А., ознайомившись із клопотанням представника відповідача ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про визнання договору неукладеним,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 09 жовтня 2023 року надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_1 про визнання договору неукладеним, яка уточнювалась та доповнювалась.

Ухвалою від 10 жовтня 2023 року провадження по справі відкрито та призначено підготовче судове засідання по справі.

10 жовтня 2023 року ухвалою в порядку забезпечення позову накладено арешт на автомобіль «TOYOTA LAND CRUISER 150», 2021 року випуску, чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 , що на праві приватної власності належить громадянину України ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , з позбавленням права відчуження, користування та розпорядження вказаним транспортним засобом як власнику так і третім особам, які мають право керувати даним транспортним засобом. Вилучити з володіння відповідача-2 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , або у будь-яких інших осіб, автомобіль «TOYOTA LAND CRUISER 150», 2021 року випуску, чорного кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 ,(у яких він може перебувати у володінні або в користуванні). Передати на відповідальне зберігання ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 автомобіль «TOYOTA LAND CRUISER 150», 2021 року випуску, чорного кольору, який було зареєстровано під державним номерним знаком НОМЕР_1 , кузов НОМЕР_2 , з покладенням обов`язків по зберіганню та забезпеченні цілісності даного транспортного засобу.

10 жовтня 2023 року представником відповідача 2 ОСОБА_1 подано клопотання про застосування зустрічного забезпечення, в якому він просить зобов`язати ОСОБА_2 надати зустрічне забезпечення у цивільній справі № 201/12247/23 шляхом внесення на депозитний рахунок Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська грошові кошти у розмірі 1 900 000,00 грн. (один мільйон дев`ятсот тисяч гривень 00 копійок).

Відповідно до ст. 154 ЦПК України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Згідно з ч. 6 ст. 154 ЦПК України питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову. Якщо клопотання про зустрічне забезпечення подане після застосування судом заходів забезпечення позову, питання зустрічного забезпечення вирішується судом протягом десяти днів після подання такого клопотання. Копія ухвали про зустрічне забезпечення направляється учасникам справи не пізніше наступного дня після її постановлення.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: 1) позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або 2) суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 липня 2020 року в справі № 569/13105/18 (провадження № 61-4646ІСВІ8) вказано, що суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення за наявності одночасно таких підстав: 1) якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України; 2) якщо позивач не має майна, що знаходиться на території України.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що за відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову.

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

В пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суддя має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

Заходи забезпечення позову носять тимчасовий характер і зберігають свою дію до фактичного виконання рішення суду, яким закінчується вирішення спору по суті.

Статтею 124 Конституції України задекларовано принцип обов`язковості судових рішень, який з урахуванням положень статтями 2, 18, 154 ЦПК України поширюється також на ухвалу суду про зустрічне забезпечення.

Невжиття заходів як забезпечення позову так і зустрічного забезпечення, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Разом з тим, суд враховує, що заходи зустрічного забезпечення застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

У клопотанні представник відповідача просить зобов`язати позивача ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська з метою усунення потенційних збитків відповідача у зв`язку з розглядом цієї справи та в силу забезпечення позову грошову суму в розмірі 1 900 000,00 грн..

Натомість, суд приймаючи рішення про вирішення питання про застосування зустрічного забезпечення вважає за необхідне зазначити, що розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи та повинен бути співрозмірним із заходами забезпечення позову та розміром збитків, яких може понести відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

Відповідачем та його представником не надано доказів, що внаслідок вжиття заходів забезпечення позову йому у майбутньому можуть бути спричинені збитки в розмірі 1 900 000,00 грн, за для відвернення яких необхідно застосувати зустрічне забезпечення.

Також відповідно до пункту 20 постанови № 5 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ» від 7 лютого 2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» зазначено, що з метою забезпечення знаходження майна у володінні відповідача на час судового розгляду позову про право на це майно суд за клопотанням позивача може вжити заходи забезпечення позову (статті 151, 152 ЦПК), наприклад, накласти арешт на майно, заборонити відповідачеві вчиняти певні дії (розпоряджатися і/або користуватися спірним майном), заборонити державному реєстратору прав на нерухоме майно вносити зміни до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, передати спірне майно на зберігання третій особі відповідно до статті 976 ЦК (судовий секвестр).

При розгляді заяви про забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, відповідно до правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові № 6-605цс16 від 25 травня 2016 року, винесеної за результатами перегляду рішення апеляційного суду м. Києва та ухвали Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, забезпечення позову по суті це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Верховним Судом України у постанові від 25.05.2016 року по справі № 6-605цс16 зроблено висновок, що метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових Інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що підстави для застосування заходів зустрічного забезпечення відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ч. 149-154, 157, 258-261, 353 ч. 1 п. 5, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про застосування зустрічного забезпечення - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набрала законної сили 12 жовтня 2023 року.

Суддя О.А. Антонюк