Ухвала

03 жовтня 2023 року

м. Київ

справа № 953/19143/19

провадження № 61-13637ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Осіяна О. М. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 10 серпня 2023 року у справі за позовом акціонерного товариства «Кристалбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2019 року акціонерне товариство «Кристалбанк» (далі - АТ «Кристалбанк»), який є правонаступником ПАТ «Всеукраїнський Акціонерний Банк» (далі - ПАТ «ВіЕйБіБанк») звернулось до суду з зазначеним позовом та просило звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_2 , за іпотечним договором від 01 листопада 2007 року шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною не нижчою за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій з метою часткового погашення кредитної заборгованості ОСОБА_1 за договором від 01 листопада 2007 року № 696, з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України (далі - НБУ), станом на 25 вересня 2019 року, у розмірі 3 133 346 грн 43 коп. та становить суму у розмірі 126 527,27 дол. США, з яких: кредитна заборгованість у розмірі 100 830 дол. США; відсотки у розмірі 25 697,27 дол. США. Крім того, до загальної суми боргу нараховані несплачена комісія за обслуговування кредиту у розмірі 6 610 грн 50 коп. та штраф за несвоєчасне повернення кредиту або сплату відсотків у розмірі 63 575 грн 12 коп.

09 жовтня 2019 року ОСОБА_2 звернувся до суду з зустрічним позовом до банку про визнання недійсним договору іпотеки та просив визнати недійсним іпотечний договір, укладений між ПАТ «ВіЕйБіБанк» та ОСОБА_1 , реєстровий № 420.

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 12 січня 2021 року позови АТ «Кристалбанк» та ОСОБА_2 залишено без задоволення.

Постановою Харківського апеляційного суду від 10 серпня 2023 року апеляційну скаргу АТ «Кристалбанк» задоволено частково. Рішення Київського районного суду м. Харкова від 12 січня 2021 року в частині вирішення спору про звернення стягнення на предмет іпотеки скасовано й ухвалено нове судове рішення, яким позов АТ «Кристалбанк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено частково. В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 01 листопада 2007 № 696, укладеним між ОСОБА_1 та ПАТ «ВіЕйБі Банк», яка становить суму у розмірі 126 527 дол. 27 центів США, з яких: заборгованість за тілом кредиту у розмірі 100 830,00 дол. США; заборгованість за відсотками у розмірі 25 697,27 дол. США; також штраф за несвоєчасне повернення кредиту або сплату відсотків у розмірі 63 575 грн 12 коп. Звернуто стягнення на предмет іпотеки за іпотечним договором від 01 листопада 2007 року, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Дахно О. А. за реєстровим № 420, на квартиру АДРЕСА_1 , шляхом її продажу на прилюдних торгах за ціною, встановленою за згодою сторін або на підставі оцінки суб`єкта оціночної діяльності на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

Зупинено виконання цієї постанови у частині звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування.

19 вересня 2023 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить оскаржуване судове рішення скасувати й передати справу до суду першої інстанції.

Клопотання заявника про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення, мотивовано тим, що повний текст оскаржуваного судового рішення апеляційної інстанції заявник отримала 19 серпня 2023 року, надаючи копію поштового відстеження з офіційного сайту акціонерного товариства «Укрпошта», не надаючи, при цьому, поштовий конверт з трек-номером поштового відправлення, вважаючи це достатньою підставою для поновлення строку на касаційне оскарження.

Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження з огляду на наступне.

Європейський суд з прав людини зауважив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду у такому його елементі як правова визначеність.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судового рішення, особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, у тому числі, спрямовані на своєчасне одержання судових рішень, а також підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження, тобто заявник зобов`язаний з розумним інтервалом часу сам цікавитися провадженням у своїй справі.

Отже, на підтвердження наведених обставин, у разі пропуску процесуального строку на касаційне оскарження, заявник має надати відповідні докази в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути, наприклад: поштовий конверт з трек-номером поштового відправлення, довідка із суду щодо дати надіслання (отримання/неотримання) заявником копії судового рішення апеляційного суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави та надати до суду разом із відповідними доказами.

Звернення до Верховного Суду як найвищого суду в системі судоустрою України, що забезпечує сталість та єдність судової практики при реалізації права на справедливий суд, передбачає надання до суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, відтак такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності намірів забезпечення права на оскарження судового рішення.

Згідно з частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Разом з цим, подана касаційна скарга не може бути прийнята судом касаційної інстанції до розгляду та вирішення питання про відкриття касаційного провадження, оскільки за її подання заявником не сплачено судовий збір, як це встановлено законом.

Згідно з актом управління забезпечення автоматизованого документообігу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 03 жовтня 2023 року № 1233 касаційна скарга надійшла до суду без додатків, а саме копії посвідчення інваліда 2 групи та копій касаційної скарги для сторін, про що зазначено у додатках до касаційної скарги.

Отже касаційна скарга містить посилання щодо звільнення від сплати судового збору зазначаючи, що вона є особою з інвалідністю 2 групи, не надавши, при цьому, належні документи на підтвердження зазначених обставин.

У зв`язку з наведеним заявникові потрібно надати документи на підтвердження підстав звільнення від сплати судового збору або сплатити судовий збір за подання цієї касаційної скарги.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлено законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений у розмірі 1 921 грн.

Спір виник з приводу звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок кредитної заборгованості у розмірі 126 527 дол. 27 центів США, яка, з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого НБУ, станом на 25 вересня 2019 року, становить суму у розмірі 3 133 346 грн 43 коп., що свідчить про майновий характер спору відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року (справа № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви майнового характеру юридичною особою ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у розмірі оспорюваної суми, таким чином сума становить 94 000 грн 40 коп. (3 133 346 грн 43 коп.*1,5%*200%)

Ураховуючи викладене заявнику належить сплатити суму судового збору у розмірі 94 000 грн 40 коп.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві, Печерський район, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

На підтвердження сплати судового збору до Верховного Суду необхідно надати документ, що підтверджує його сплату або документи, що підтверджують підстави звільнення від його сплати відповідно до закону.

Крім того, частиною другою статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються копії скарги разом з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості учасників справи.

Ураховуючи наведене, заявнику необхідно надати копії скарги разом з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості учасників справи.

Згідно з частиною другою статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 10 серпня 2023 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків касаційної скарги строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. М. Осіян