Житомирський апеляційний суд
Справа №285/1869/22 Головуючий у 1-й інст. Помогаєв А.В.
Категорія 62 Доповідач Миніч Т. І.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2023 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого судді: Миніч Т.І.

суддів: Павицької Т.М.,

Трояновської Г.С.

секретаря судового засідання Кузьменко А.О.

з участю сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Житомирі апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2

на рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 19 липня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Помогаєва А.В.

у цивільній справі №285/1869/22 за позовом ОСОБА_3 до Стриївської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Новоград-Волинська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в:

У травні 2022 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом. Просив надати йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування поданого позову зазначав, що після смерті ОСОБА_4 , який був рідним братом ОСОБА_3 , він вчасно не подав заяву про прийняття спадщини, оскільки перебував у вкрай пригніченому стані, викликаному смертю брата, з яким у нього були дуже близькі родинні відносини.

Скориставшись таким його станом, його двоюрідний брат - ОСОБА_1 запропонував йому свою допомогу в оформленні спадщини. Довіряючи родичеві, позивач передав йому усі документи на спадкове майно. Тривалий час ОСОБА_1 запевняв позивача, що оформляє документи для прийняття ним спадщини. Запідозривши, що ОСОБА_1 вводить його в оману, позивач звернувся до нього з проханням повернути усі документи, які він передав йому раніше, але останній пояснив, що документи були втрачені і знайти їх він не може.

Після того як ОСОБА_1 все-таки повернув позивачу документи, він звернувся до приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Люлевича А.І. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті рідного брата. Однак, йому було відмовлено у видачі свідоцтва на тій підставі, що він пропустив строк прийняття спадщини та спадщину отримав його двоюрідний брат ОСОБА_1 .

У зв`язку з цим, позивач звертався до суду з позовом та просив визнати свідоцтво про право на спадщину, видане на ім`я ОСОБА_1 , недійсним.

Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 16.12.2021 року у цивільній справі №285/2813/21 його позовні вимоги були задоволені та визнано недійсним Свідоцтво про право на спадщину за законом, видане приватним нотаріусом Новоград-Волинського районного нотаріального округу Житомирської області Люлевичем Анатолієм Івановичем, від 31.01.2020 року, реєстраційний номер 188, на ім`я ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Враховуючи викладені обставини, у позивача виникла необхідність звернення до суду з даним позовом.

Рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 19 липня 2022 року позовні вимоги задоволено.

Визначено ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 додатковий строк, тривалістю 60 днів з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У поданій апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить вказане рішення суду скасувати і ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. На думку апелянта, рішення суду першої інстанції незаконне та необґрунтоване, ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права. Зокрема вказує, що ОСОБА_3 ніхто не обмежував своєчасно звернутись до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини. Окрім того, позивач не надає жодних доказів, які перешкоджали б йому своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Звертає увагу на те, що відсутність документів про право власності на нерухомість, яка належала спадкодавцю, не перешкоджала звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини протягом 6 місяців після смерті ОСОБА_4 .

Крім того, документи про право власності на нерухоме майно, яке належало спадкодавцю, були добровільно передані ОСОБА_3 ОСОБА_1 та заявлено, що він оформляти спадщину на себе не планує. У зв`язку із чим ОСОБА_1 звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса, так як ОСОБА_3 свідомо відмовився від спадщини.

Зазначає, що права позивача не порушені, а тому він не має права на отримання додаткового строку для звернення із заявою про прийняття спадщини, так як протягом 6 місяців ОСОБА_3 не бажав скористатися своїм правом.

Відтак, свідок ОСОБА_5 може підтвердити, що ОСОБА_3 має схильність до надмірного вживання алкогольних напоїв і не бажав звертатися до нотаріуса після смерті ОСОБА_4 і свідомо пропустив строк 6 місяців та розумів наслідки своїх дій.

Також зазначає, що по вказаній справі вказано неналежного відповідача, оскільки ним має бути ОСОБА_1 , оскільки вказаний позов стосується безпосередньо прав та законних інтересів останнього. Так, належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Розглянувши справу в межах доводів, викладених в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть (а.с.11).

Після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно у вигляді: житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , земельної ділянки площею 0,8216 га, кадастровий номер: :02:000:030, земельної ділянки, площею 3,1879 га, які розташовані на території Стриївської сільскої ради Новоград-Волинського району, Житомирської області.

На звернення позивача 05.05.2021 року до приватного нотаріуса Новоград-Волинського районного нотаріального округу Житомирської області Люлевича А.І. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , у його видачі було відмовлено, так як пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини (а. с. 17).

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що в силу ч.1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За змістом частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, а часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця об`єктивних перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Так, судом першої інстанції при вирішенні спору було враховано, що рішенням Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 16.12.2021 року у цивільній справі №285/2813/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 встановлено обставини щодо зловживання довірою шляхом введення в оману ОСОБА_3 його родичем ОСОБА_1 , який скористався наданими правовстановлюючими документами у власних інтересах та оформив спадщину на свою користь (а.с.18-19). Саме з цих підстав було визнано недійсним Свідоцтво про право на спадщину за законом, видане на ім`я ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Встановлені обставини не підлягають доказуванню в силу ч. 4 ст. 82 ЦПК України.

Оскаржуючи рішення суду, апелянт ОСОБА_1 , який не був стороною у даній справі, в якості обгрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що оскаржуваним рішенням зачіпаються його права, оскільки він прийняв спадщину після двоюрідного брата ОСОБА_4 .

Проте, вказані доводи не заслуговують на увагу, зважаючи на наступне.

Відповідно до положень ч.1 ст.352 ЦПК України право на апеляційне оскарження рішення суду у цивільній справі мають, зокрема, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки.

Отже право апеляційного оскарження рішення суду виникає в особи, яка не була учасником розгляду справи, у разі, якщо оскаржуване рішення містить положення щодо прав чи обов`язків скаржника.

Тобто, законодавець, поділяє коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

На відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Таким чином, після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції повинен першочергово з`ясувати, чи зачіпає оскаржуване судове рішення безпосередньо права та обов`язки скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення. А у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

В даному випадку, як зазначалося вище, позивач є рідним братом спадкодавця, а апелянт двоюрідним братом.

Згідно зі ст. 1262 ЦК право на спадкування за законом у другу чергу мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

У п`яту чергу спадкують інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно (двоюрідні внуки, двоюрідні племінники, двоюрідний дід та баба тощо)…(ст. 1265 ЦК).

Відповідно до ч. 2 ст. 1258 Цивільного кодексу України кожна наступна черга одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків зміни черговості одержання права на спадкування.

Тобто, за умови скасування свідоцтва про право на спадщину на ім`я ОСОБА_1 , останній не може претендувати на спадщину після смерті двоюрідного брата, оскільки на спадщину претендує спадкоємець попередньої черги рідний брат спадкодавця ОСОБА_3 .

Сам факт звернення ОСОБА_1 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини в такому випадку правового значення не має та не породжує для останнього настання будь-яких наслідків щодо набуття права на спадкове майно.

Наведене дає підстави вважати, що оскаржуване судове рішення не зачіпає безпосередньо права та обов`язки скаржника.

Згідно п.3 ч.1 ст.362 ЦПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

За таких обставин, апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст.258,259,362,367,374,376,381-384 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області від 19 липня 2022 року у цивільній справі №285/1869/22 за позовом ОСОБА_3 до Стриївської сільської ради Новоград-Волинського району Житомирської області, третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Новоград-Волинська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Головуючий: Судді: