Провадження № 2/357/3315/23
У Х В А Л А

10.10.2023 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А.Ю. перевіривши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з вищевказаним позовом, в якому просить суд: 1) звільнити її від сплати судового збору за подання позовної заяви до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя; 2) визнати спільним майном подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житловий будинок загальною площею 172.5 кв.м, з господарськими будівлями та спорудами, а саме: підвал (№1.1, площею 101.6 кв.м.), тамбур (№1.2, площею 5.3 кв.м.), ганок (№1.3, площею 2 кв.м.), сарай (№1.4, площею 49.2 кв.м.), погріб під частиною будівлі (№1.4.1, площею 18.8 кв.м.), сарай прибудова (№1.5, площею 25.4 кв.м), убиральня (№1.6, площею 1.8 кв.м.), жомова яма (№1.7, площею 7.3 кв.м. ), колодязь питний (№1.8, глибиною 8 м.), яма вигрібна (№1.9, площею 1 кв.м.), ворота з хвірткою (№1.10, площею 9.9 кв.м.), огорожа (№1.11, площею 22.2 кв.м.), які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; 3) визнати за ОСОБА_1 , в порядку поділу спільного майна подружжя, право власності на 1/2 частину житлового будинку, загальною площею 172.5 кв.м з господарськими будівлями та спорудами, а саме: підвал (№1.1, площею 101.6 кв.м.), тамбур (№1.2, площею 5.3 кв.м.), ганок (№1.3, площею 2 кв.м. ), сарай (№1.4, площею 49.2 кв.м.), погріб під частиною будівлі (№1.4.1, площею 18.8 кв.м.), сарай прибудова (№1.5, площею 25.4 кв.м), убиральня (№1.6, площею 1.8 кв.м.), жомова яма (№1.7, площею 7.3 кв.м.), колодязь питний (№1.8, глибиною 8 м.), яма вигрібна (№1.9, площею 1 кв.м.), ворота з хвірткою (№1.10, площею 9.9 кв.м.), огорожа (№1.11, площею 22.2 кв.м.), які знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ; 4) визнати спільним сумісним майном подружжя ОСОБА_1 та ОСОБА_2 транспортний засіб марки ВАЗ 21114 д.р.н. НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_2 ; 5) в порядку поділу спільного сумісного майна подружжя залишити у власності ОСОБА_2 автомобіль марки ВАЗ 21114 д.р.н. НОМЕР_1 та стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за одну другу частку ринкової вартості автомобіля, транспортний засіб марки ВАЗ 21114 д.р.н. НОМЕР_1 , який зареєстрований на ОСОБА_2 , в розмірі 53 106,68 грн.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Звернення до суду не є беззаперечним і повинно відбуватись за правилами визначеними процесуальним законом.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору чи документу, який підтверджує підстави для звільнення від сплати судового збору.

Позивачем заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору з посиланням на ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», оскільки вона є пенсіонером, інших доходів не має, за 2022 рік її пенсія склала 35 012,12 грн., а розмір місячної пенсії станом на грудень 2022 року становив 2 093 грн.

Вказує, що оскільки при зверненні до суду їй необхідно сплатити 9 727,30 грн. судового збору, що перевищує 5% розміру її річного доходу, тому вказана сума є для неї надмірним тягарем.

Частинами 1, 3 ст. 136 ЦПК України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно зі статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням зменшити розмір судового збору, розстрочити, відстрочити або звільнити від його сплати з наступних підстав:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена;

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Слід зазначити, що звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду, при цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивачем на підтвердження майнового стану надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 25.07.2023, з яких вбачається, що дохід ОСОБА_1 за 2022 рік становить 11 180,12 грн. Пенсія за 2022 рік становить 23 832 грн., що підтверджується довідкою про доходи № 456210.

Разом з тим, визначення майнового стану сторони є оціночним судженням та залежить від багатьох факторів, якими обґрунтовується рівень матеріального стану платника, зокрема наявність у власності особи рухомого та нерухомого майна, отримання пенсії чи інших соціальних виплат і т.д., при цьому з матеріалів справи вбачається, що у власності позивача наявне нерухоме майно.

Таким чином, особа, яка звертається до суду, повинна дотримуватися вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви щодо сплати судового збору за звернення до суду та вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання такого обов`язку.

Проаналізувавши викладене та зміст клопотання про звільнення від сплати судового збору, вважаю, що позивачем не наведено обставин, які мали б виключний характер та свідчили б про наявність достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору, тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Крім того, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюється.

Частиною 4 ст. 175 ЦПК України передбачено, якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

У позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується (п. 1 ч. 1 ст. 176 ЦПК України).

За правилами п. 10 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах, що складаються з кількох самостійних вимог ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справі «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача. Вартість майна визначається на момент пред`явлення позову.

Звіт про оцінку майна є документом складеним, зокрема, в електронному вигляді з дотриманням законодавства про електронні довірчі послуги, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності (ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Пунктами 21, 23 Методики оцінки майна, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України №1891 від 10.12.2003 передбачено, що висновок про вартість майна повинен відповідати вимогам до його змісту, визначеним Національним стандартом № 1. Строк дії висновку про вартість майна, складеного для інших випадків проведення оцінки майна, що передбачаються цією Методикою, може визначатися органом, що використовує результати такої оцінки, суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, що проводить оцінку, з урахуванням строку експозиції об`єкта оцінки, якщо такий строк не визначений законодавством.

В обґрунтування дійсної вартості нерухомого майна, позивачем надано довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 23.08.2023 за формою Додаток 2 до Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України, з якої вбачається, що оціночна вартість спірного житлового будинку разом з земельною ділянкою, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , становить 1 839 248,61 грн.

Однак, суддя не може прийняти вказану довідку, оскільки вона не відповідає вимогам до змісту, визначеним Національним стандартом № 1 та не підтверджує дійсну вартість нерухомого майна. Для вказаних цілей використовується саме звіт про оцінку майна.

Крім того, позивачем на підтвердження вартості спірного автомобіля надано звіт про оцінку СПД ОСОБА_4 № 198/22 від 11.11.2022, термін якого перевищує 6 місяців.

Таким чином, в матеріалах справи відсутні докази, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, а також документи, на підставі яких суд може визначити розмір судового збору, необхідний для сплати при зверненні до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць з 1 січня 2023 року становить 2 684 гривень.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Отже, позивач в порядку усунення недоліків позову має зазначити ціну позову, виходячи із дійсної ринкової вартості майна на час звернення до суду з даним позовом та надати квитанцію про сплату судового збору на загальну суму, що буде відповідати заздалегідь встановленій оцінці майна, на майно, яке просить поділити з урахуванням кількох ставок судового збору, передбачених для вимог майнового і немайнового характеру або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судовий збір за подання позовної заяви має бути сплачено за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Київ.обл/Білоцерків. міс/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37955989, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0010776, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: *;101;_____(код); Судовий збір, за позовом____(ПІБ), Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

З позову вбачається, що спірне нерухоме майно є єдиним цілим комплексом, при цьому звертаючись до суду позивач просить, зокрема визнати за нею право власності на 1/2 частину спірного житлового будинку, однак не вказує про залишення 1/2 частини цього будинку за відповідачем, що може свідчити про неефективний спосіб захисту прав та інтересів, а також призведе до необхідності учасників спору подальшого звернення до суду.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 7 ст. 185 ЦПК України).

Керуючись ст. 13, 175, 185, 260, 353 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя А. Ю. Цуранов