Справа №639/358/23
Провадження №2/639/669/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2023 року Жовтневий районний суд м. Харкова

в складі: головуючого судді Баркової Н.В.,

за участю секретаря Кравченко А.Л.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ФОП ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів та моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

24.01.2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ФОП ОСОБА_2 і просить суд стягнути з відповідача гроші за повернутий товар у сумі 16 740, 00 грн., пеню за прострочення повернення грошей 1% від вартості товару за кожен день від граничного терміну сплати 02.01.2023 року до дня остаточних розрахунків на повну суму повернення товару та відшкодувати моральну шкоду у розмірі неповернутих грошей за повернутий товар у сумі 16 740,00 грн.

Ухвалою суду від 07.02.2023 року відкрито спрощене провадження у вищевказаній цивільній справі, призначено судове засідання.

Разом з тим, до початку судового засідання, відповідачем ФОП ОСОБА_2 на адресу Жовтневого районного суду м. Харкова подано відзив та письмову заяву, яка містить заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження і вимогу про призначення справи до розгляду в загальному позовному провадженні.

У судовому засіданні 03.10.2023 року відповідач ФОП ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 заяву про призначення справи до розгляду в загальному позовному провадженні підтримали, просили задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 не заперечував проти задоволення вказаної заяви відповідача.

Суд, заслухавши думку учасників справи, дослідивши заяву відповідача та матеріали цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Частиною ч. 4 та 5 ст. 277 ЦПК України передбачено: якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Частиною 2 та 4 статті 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку

1) наказного;

2) позовного провадження (загального або спрощеного);

3) окремого провадження.

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Частиною 6 статті 19 ЦПК України встановлено, що малозначними, зокрема, є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи:

1) малозначні справи;

2) що виникають з трудових відносин;

3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Як передбачено ч.8 ст. 279 ЦПК України, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення та показання свідків. Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з нормами статей 274-279 ЦПК України, не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі при спрощеному порядку та наявні відмінності в процедурі оскарження рішення. При цьому законодавцем передбачено, що спрощене провадження може здійснюватися як без виклику (повідомлення) сторін, третіх осіб, так із їхнім викликом (повідомленням) у судове засідання, у якому, в такому випадку, може здійснюватися, зокрема, надання пояснень сторін.

Частиною 7 ст. 277 ЦПК України визначено, що частини друга - шоста статті 277 ЦПК України не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Крім того, відповідно п. 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Наголошуючи на необхідності зміни порядку розгляду справи зі спрощеного на загальний, відповідач ФОП ОСОБА_2 не послався на існування суттєвих і передбачених законом обставин, через які доцільно розглядати дану справу саме в загальному провадженні. Крім того, предмет даної справи не підпадає під обмеження, які визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, справа є малозначною, обсяг доказів у справі та розмір позовних вимог є невеликим. Отже суд не знаходить передбачених законом підстав для розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження, вважає заяву відповідача про зміну порядку розгляду справи із спрощеного на загальний необґрунтованою, і залишає таку заяву без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 19, 43, 253, 260, 261, 274, 277, 279, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ФОП ОСОБА_2 , яка містить заперечення проти розгляду цивільної справи в порядку спрощеного позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Повний текст ухвали складено 03.10.2023 року.

Суддя Н.В. Баркова