головуючий у суді І інстанції Мазур Ю.Ю.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 грудня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Савченко К.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 4 жовтня 2023 року про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Дмитра Валентиновича, ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської Марини Анатоліївни, ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання електронних торгів недійсними та витребування майна,

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2020 року представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Сергєєв Євгеній Георгійович звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Дмитра Валентиновича, ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської Марини Анатоліївни, ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання електронних торгів недійсними та витребування майна.

ІНФОРМАЦІЯ_1 позивач ОСОБА_2 помер.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 30 вересня 2022 року провадження в справі зупинено до вступу правонаступників після смерті позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 22 лютого 2023 року поновлено провадження в справі та призначено до розгляду.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 4 жовтня 2023 року провадження у справі закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції про закриття провадження ОСОБА_1 звернулася до суду із апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Посилається на те, що ухвала суду першої інстанції постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції не звернув уваги на те, що ухвалою Київського апеляційного суду від 2 травня 2023 року залучено ОСОБА_1 до участі у справі №752/17797/20 у якості правонаступника позивача ОСОБА_2 .

Вказує, що стороною позивача ОСОБА_2 до суду першої інстанції неодноразово надавались завірені копії документів, що свідчили про наявність спадкової справи, заведеної після смерті позивача, а відповідно і наявність поданих його спадкоємцями заяв про прийняття спадщини, що відкрилась після його смерті. Також вказує, що ОСОБА_1 3 жовтня 2023 року до канцелярії Голосіївського районного суду м. Києва було подано заяву (клопотання) про залучення її до участі у даній цивільній справі (№752/17797/20) у якості правонаступника позивача - ОСОБА_2 (арк. 191-199 том №3 справа №752/17797/20).

Зазначає, що в ухвалі від 4 жовтня 2023 року суд встановивши факт відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 та факт прийняття ОСОБА_1 , як його матір`ю, вказаної спадщини (подачі нотаріусу відповідної заяви), безпідставно закрив провадження у даній цивільній справі лише через не подачу ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину.

Звертає увагу, що судом першої інстанції поза увагою залишено той факт, що ОСОБА_1 без отримання на її користь остаточного судового рішення по даній цивільній справі не має правової можливості поновити реєстрацію права власності її померлого сина - ОСОБА_2 на спірну квартиру, і відповідно приватний нотаріус Пірха І.С. до вказаного моменту не може видати свідоцтво про право на спадщину на вказану квартиру на її ім`я.

Наголошує на тому, що попри систематичний не розгляд клопотань (заяв) сторони позивача ОСОБА_2 , порушення термінів їх розгляду суд першої інстанції в порушення вимог ст.254 ЦПК України ухвалою від 22 лютого 2023 року поновив провадження у цивільній справі №752/17797/20 за відсутності повідомлення про усунення обставин, що викликали його зупинення.

Відзив на апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду не надходив.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Цабека В.А. просив апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися, про час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, а тому, колегія суддів відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України вважала за можливе слухати справу за їх відсутності.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

У вересні 2020 року представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Сергєєв Євгеній Георгійович звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із позовом до Державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Дмитра Валентиновича, ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської Марини Анатоліївни, ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Публічне акціонерне товариство «Дельта Банк» про визнання електронних торгів недійсними та витребування майна.

20 вересня 2022 року представник позивача ОСОБА_2 - адвокат Пєтухов О.О. подав до суду першої інстанції клопотання про зупинення провадження у справі на підставі ч. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України (а.с. 170-174, Т.2).

Із клопотання вбачається, що позивач у справі, ОСОБА_2 , загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 в ході бойових дій в селі Олександропіль Ясинуватського району Донецької області під час виконання військового обов`язку по захисту України від військової агресії Російської Федерації.

На підтвердження вказаних обставин, стороною позивача було надано в якості доказів: свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 31 серпня 2022 року (актовий запис №16585 від 31 серпня 2022 року) та лікарське свідоцтво про смерть №439 від 24 серпня 2022 року (а.с. 176-177, Т.2).

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 30 вересня 2022 року провадження в справі зупинено до вступу правонаступників після смерті позивача ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 179-180, Т. 2).

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 22 лютого 2023 року поновлено провадження в справі та призначено до розгляду.

Як вбачається із матеріалів справи, стороною позивача ОСОБА_2 до суду першої інстанції неодноразово надавались завірені копії документів, які свідчать про наявність спадкової справи, заведеної після смерті позивача, а відповідно і наявність поданих його спадкоємцями заяв про прийняття спадщини, що відкрилась після його смерті, а саме:

- копії довідки приватного нотаріуса Пірха І.С. №18/02-14 від 3 квітня 2023 року та витягу про реєстрацію спадкової справи в спадковому реєстрі №69967662 від 8 вересня 2022 року (а.с..242-243, Т. 2 та а.с. 79-80, Т.3).

Згідно зазначених документів приватним нотаріусом Пірхою І.С. 8 вересня 2022 року відкрито спадкову справу №14/2022 на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 та до кола спадкоємців по даній спадковій справі входить матір позивача - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Крім того, матеріалами справи також встановлено, що ОСОБА_1 3 жовтня 2023 року подала до суду першої інстанції заяву (клопотання) про залучення її до участі у даній цивільній справі у якості правонаступника позивача - ОСОБА_2 (а.с. 191-199, Т. 3).

Разом з тим, ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 4 жовтня 2023 року провадження у справі закрито на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Закриваючи провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ДП «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В., ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської М.А., ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ПАТ «Дельта Банк» про визнання електронних торгів недійсними та витребування майна, суд першої інстанції виходив з того, що позивач ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , підстави для застосування ст. 55 ЦПК України та залучення його спадкоємців, які прийняли спадщину, як правонаступники, у суду відсутні, оскільки на момент постановлення даної ухвали ОСОБА_1 до суду свідоцтво про право на спадщину не надала.

Проте колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Згідно зі статтею 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу.

Підставою процесуального правонаступництва є наступництво в матеріальних правовідносинах, унаслідок якого відбувається вибуття сторони, зокрема, внаслідок смерті, зі спірних чи встановлених судом правовідносин майнового характеру. При процесуальному правонаступництві всі процесуальні дії, виконані попередником, є обов`язковими для правонаступника.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

У відповідності до ч.ч.1,5 ст.1268 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Згідно ч.ч.1,2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Таким чином, спадщина після смерті позивача у даній справі, ОСОБА_2 , відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 в день його смерті.

Згідно із витягом №69967662 від 8 вересня 2022 року із спадкового реєстру та довідки №84/02-14 від 3 липня 2023 року приватного нотаріуса Пірха І.С., 8 вересня 2022 року відкрито спадкову справу №14/2022 на майно, майнові права померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 - ОСОБА_2 .

Як вбачається із клопотання ОСОБА_1 про заміну позивача на правонаступника, ОСОБА_1 повідомила суд, що як матір померлого, входить до кола спадкоємців, які прийняли спадщину. Також ОСОБА_1 було повідомлено суд, що станом на 3 липня 2023 року, тобто на дату коли строк прийняття спадщини вже завершився, вона - ОСОБА_1 , являється єдиним спадкоємцем за законом по спадковій справі, яким подано заяву про прийняття спадщини (а.с.191-199, Т.3).

Разом з тим, не звернувши уваги на клопотання про заміну позивача на правонаступника та на докази, які містяться в матеріалах справи, суд першої інстанції ухвалою від 4 жовтня 2023 року закрив провадження у даній справі.

В оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції встановивши факт відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 та факт прийняття ОСОБА_1 , як його матір`ю, вказаної спадщини (подачі нотаріусу відповідної заяви), закрив провадження у даній цивільній справі через не подачу ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину, що на думку колегії апеляційного суду є помилковим з урахуванням наступного.

Згідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Водночас, у відповідності до ч. 1 ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Таким чином, одержання свідоцтва про право на спадщину - це право спадкоємця, а не його обов`язок.

Крім того, згідно ч. 3 ст.1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину, а відповідно спадкоємець не позбавляється і права на процесуальне правонаступництво згідно ст.55 ЦПК України.

Так, в постанові Верховного Суду від 22 березня 2023 року по справі № 463/6829/2-ц, на яку посилається апелянт, зроблено правовий висновок, згідно якого спадкоємець, який у встановленому порядку прийняв спадщину, є її власником з часу її відкриття, а не з моменту отримання свідоцтва, а відповідно він може захищати свої порушені права володіння та користування спадковим майном в судовому порядку, в тому числі шляхом витребування майна як із чужого незаконного володіння так і шляхом його витребування від добросовісного набувача (ст.ст.387, 388 глави 29 ЦК України).

Матеріалами справи встановлено, що предметом позову у цій справі є питання законності примусового відчуження на підставі заочного рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 30 вересня 2013 року (в подальшому скасованому) приватним виконавцем Ляпіним Д.В. в рамках виконавчого провадження № 60154946 належної на праві власності ОСОБА_2 , квартири за адресою: АДРЕСА_1 , визнання недійсними електронних торгів з відчуження даної квартири, витребування квартири, як такої, що вибула з володіння власника незаконно та поза його волею.

Таким чином, суд першої інстанції залишив поза увагою той факт, що від рішення суду у цій справі залежить, чи буде поновлена реєстрація права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 , а відповідно і можливість отримання ОСОБА_1 (його матір`ю), у якості його спадкоємця, свідоцтва про право на спадщину, що відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_2 , на її ім`я на вказану квартиру.

Крім того, суд першої інстанції не звернув уваги на те, що ухвалою Київського апеляційного суду від 2 травня 2023 року вже було залучено ОСОБА_1 до участі по цивільній справі №752/17797/20 у якості правонаступника позивача (а.с. 203-204, матеріали оскарження ухвали).

Згідно вимог ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Враховуючи викладене, ухвала Голосіївського районного суду міста Києва від 4 жовтня 2023 року про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ДП «СЕТАМ», приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Ляпіна Д.В., ОСОБА_3 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Разумовської М.А., ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: ПАТ «Дельта Банк» про визнання електронних торгів недійсними та витребування майна підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 268, 367, 374, 379, 381-383 ЦПК України, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 4 жовтня 2023 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий Т.О. Писана

Судді К.П. Приходько

С.О. Журба