Справа № 305/1698/23
Провадження по справі 2/305/465/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.10.2023 року м. Рахів

Рахівський районний суд Закарпатської області в складі: судді Попової О.М., при секретарі судового засідання Тафійчук М.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в залі суду цивільну справу за позовом представника позивача адвоката Поштак Юстини Степанівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача адвокат Поштак Ю.С. в інтересах ОСОБА_1 звернулась до Рахівського районного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Позовні вимоги мотивовані тим, що сторони зареєстрували шлюб 18 серпня 2020 року у Рахівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), про що зроблено відповідний актовий запис № 113. Від шлюбу у сторін дітей не народилось, однак розірвати шлюб в органах ДРАЦСу відповідачка не бажає. Причиною звернення до суду з даним позовом стало те, що між сторонами постійно виникали сварки та непорозуміння, внаслідок чого їхнє спільне проживання стало неможливе. Більше одного місця сторони разом не проживають та жодних стосунків не підтримують. Примирення та збереження шлюбу між сторонами неможливе з підстав викладених вище.

Враховуючи викладене, представник позивача просить розірвати шлюб, укладений 18 серпня 2020 року у Рахівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Позивач та його представник, в судове засідання не з`явились, до позовної заяви представник позивача додала заяву, в якій просила проводити розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі.

Відповідачка, будучи належно повідомленою, в судове засідання не з`явилась, надіслала до суду заяву, в якій просила справу розглядати без її участі, крім того у даній заяві відповідачка просила після розірвання шлюбу залишити їй прізвище ОСОБА_4 .

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено, що між сторонами 18 серпня 2020 року, зареєстровано шлюб у Рахівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), актовий запис № 113 від 18.08.2020 року, що підтверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 виданим 18.08.2020 року.

З позовної заяви вбачається, що фактичні взаємовідносини подружжя припинені, подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, примирення між сторонами неможливе.

Відповідно до ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Частиною 3, 4 ст. 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя. Згідно ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

За таких обставин, встановивши, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що має істотне значення, сім`я розпалася остаточно, спільне господарство подружжям не ведеться, суд вважає за необхідне ухвалити рішення відповідно до ст. 112 СК України, яким позовні вимоги задовольнити.

Суд враховує, що представник позивача, звертаючись до суду з позовом, у позовній заяві не просила стягувати витрати по сплаті судового збору з відповідачки на користь позивача, тому суд вважає за можливе судові витрати залишити за рахунок позивача.

На підставі ст.ст. 110, 112, 113 СК України, керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 12, 141, 263- 265 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву представника позивача адвоката Поштак Юстини Степанівни в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 18 серпня 2020 року, у Рахівському районному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ), актовий запис № 113 від 18.08.2020 року.

Після розірвання шлюбу залишити відповідачці ОСОБА_2 шлюбне прізвище ОСОБА_4 .

Шлюб вважається розірваним після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М. Попова