Справа №293/1251/23
Провадження № 2/293/410/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі судді Лось Л.В.,

за участі секретаря судового засідання Артемчук Т.В.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Черняхів цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1

до ОСОБА_3

з участю третьої особи без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Колективного сільськогосподарського підприємства "Україна-Черняхів-1"

про визнання права власності на майновий пай в порядку спадкування за законом

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до ОСОБА_3 з позовною заявою за змістом якого просить:

- визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/4 майнового паю у розмірі 84 229,00 гривень або 0,49 (нуль цілих сорок дев`ять сотих) відсотків, оформленого майновим сертифікатом серії ЖИ № 361876, пайового фонду Колективного сільськогосподарського підприємства "Україна-Черняхів-1", розташованого за адресою: 12301, Житомирська область, Житомирський район, смт Черняхів, вул. Мельнична,6, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 16.08.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Розгляд справи постановив здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначивна 18 вересня 2023 року об 15:00 год.

15.09.2023 за вх. №5379 на адресу суду від відповідача надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майновий пай в порядку спадкування за законом за змістом якої просить:

- визнати за ОСОБА_3 право власності на майнового паю у розмірі 252 687,00 грнабо 1,47 (одна ціла сорок сім сотих) відсотків, оформленного майновим сертифікатом серії ЖИ № 361876, пайового фонду Колективного сільськогосподарського підприємства «Україна- Черняхів 1», в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 гр. ОСОБА_4 .

Позивач в судовому засіданні не заперечили проти прийняття зустрічного позову.

Представник відповідача в судовому засіданні просив суд прийняти зустрічну позовну заяву до спільного розгляду з первісним позовом.

Третя особа повноважного представника у судове засідання не направив. Про день, час та місце розгляду справи третя особа: Колективне сільськогосподарське підприємство «Україна Черняхів 1» повідомлене своєчасно та належним чином, що підтверджується витягом з офіційної веб сторінки АТ "Укрпошта". Так, згідно поштового трек-номеру відправлення "833", за яким направлялось поштове відправлення відповідачу, поштове відправлення "вручено особисто".

Вислухавши позицію сторін, вивчивши поданий зустрічний позов та додані документи суд дійшов таких висновків.

Пунктом 3 частини 2 статті 49 ЦПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 193 ЦПК України зустрічний відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом. У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

З аналізу зазначеної норми ст. 193 ЦПК України слідує, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, зокрема, коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Тобто зазначена стаття встановлює окремі умови прийняття до розгляду зустрічного позову, а саме вказує на один із способів захисту відповідача проти пред`явленого до нього позову.

Задоволення зустрічного позову зазвичай повністю або частково виключає задоволення первісного позову.

Способами захисту проти позову можуть бути: невизнання позову, заперечення проти нього і зустрічний позов.

Зустрічний позов - це активний захист проти позову. Зустрічним позовом є позов первісного відповідача до первісного позивача. Зустрічний позов в залежності від ситуації може бути найбільш дієвим засобом захисту відповідача проти позову, тому що спрямований на повне чи часткове виключення підстав первісного позову.

Так, підставу зустрічного позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо визнання права власності на спадкове майно після смерті спадкодавця ОСОБА_4 , тобто такі вимоги мають спільні правовідносини з первісним позов, а саме вимоги щодо одного і того ж майна спадкодавця ОСОБА_4 .

Водночас вивчення змісту первісного та зустрічного позову свідчить про те, що фактично вони обґрунтовані різними підставами, до позовних заяв додані різні докази, предмет доказування є різним.

Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Суд звертає увагу, що задоволення зустрічного позову в даному випадку не доводить відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову, який за наявності визначених законом підстав, також може бути задоволеним. Так само і відмова в задоволенні одного з позовів не свідчитиме про наявність підстав для автоматичного задоволення іншого позову. Ухвалення рішень за кожним з позовів залежатиме від того, чи будуть доведені сторонами обставини, які мають значення для справи і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог. Тому ризик ухвалення суперечливих або взаємовиключних рішень в даному випадку відсутній.

Відтак суд дійшов висновку, що в даному випадку об`єднання вимог за зустрічним та первісним позовами є недоцільним та може ускладнити розгляд справи.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Враховуючи, що судом не встановлено взаємопов`язаності позовів та доцільності їх спільного розгляду, а також можливості виключення задоволення первісного позову у разі задоволення зустрічного (ч.2 ст.193 ЦПК України), зустрічний позов підлягає поверненню позивачу.

В свою чергу повернення зустрічної позовної заяви не позбавляє позивача за зустрічним позовом подати позов на загальних підставах.

Керуючись ст. ст.49, 178,193,194, 353,354 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майновий пай в порядку спадкування за законом.

2. Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майновий пай в порядку спадкування за законом повернути заявнику.

3. Роз`яснити відповідачу, що поверення зустрічного позову не перешкоджає заявнику звернутися до суду з такими позовними вимогами у загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складений на підписаний: 19.09.2023

Суддя Людмила ЛОСЬ