Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/2048/19
У Х В А Л А

19.09.2023 року м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області у складі:

Головуючий суддя Кашуба А.В.,

Секретар судового засідання Чернянчук К.П.

У рамках судового розгляду цивільної справи

за первісним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітніх дітей (співвідповідачів): ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа без самостійних вимог: орган опіки та піклування (служба у справах дітей) в особі виконавчого комітету Виноградівської міської ради про виділення частки із спільного майна подружжя, визнання права власності,

та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання права власності на майно і грошові вклади та розподіл в натурі майна, нажитого в шлюбі, третя особа без самостійних вимог: Виноградівська міська рада Закарпатської області (служба у справах дітей),

В С Т А Н О В И В:

На розгляд суду у даному складі 08.07.2022 передано цивільну справу за вказаними первісним та зустрічним позовами, які об`єднані в одне провадження.

Справу передано після припинення процедури врегулювання спору за участю судді - головуючого у попередньому складі суду.

Ухвалою від 24.03.2023 року суд у даному складі закрив підготовче провадження у справі за вказаними позовами. Справа призначена до судового розгляду.

В ході судового розгляду справи суд виявив наступне:

- позовна заява ОСОБА_1 від 03.07.2019 не відповідає вимогам ЦПК України, оскільки не сплачено судовий збір за позовні вимоги, що мають немайновий характер;

- письмова заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 від 07.11.2019 про зміну предмета позову є за своїм змістом письмовою заявою по суті справи (позовною заявою) та не відповідає вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України, не сплачено судовий збір за нові позовні вимоги немайнового характеру.

За змістом ст.257 ЦПК України, якщо невідповідність позовної заяви вимогам ст.175-177 ЦПК України виявляється в ході судового розгляду, то такі недоліки належить усунути на стадії судового розгляду справи, інакше настає наслідок, передбачений п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України (позов залишається без розгляду).

Так, позивачка ОСОБА_1 03.07.2019 звернулася до суду із позовом, вимогами якого є виділ частки із спільного майна подружжя та визнання права власності на грошові вклади. Відповідачами зазначено ОСОБА_4 , яка виступає у своїх інтересах та у інтересах своїх неповнолітніх дітей ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , та ОСОБА_3 . ОСОБА_2 вказана у позовній заяві як третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

При поданні позовної заяви сплачено судовий збір за звернення до суду із позовними вимогами майнового характеру у максимальному розмірі, встановленому на дату подання позовної заяви.

Позивачкою ОСОБА_7 заявлено п`ять позовних вимог, з яких майновими є дві вимоги: про визнання за позивачкою права власності в порядку спадкування на грошові вклади, стягнення із відповідача на користь позивачки компенсації за реалізоване спадкове майно.

Решта вимог - про виділ частки спадкодавця ОСОБА_8 у об`єктах спільного сумісного майна подружжя, про визнання об`єкта нерухомого майна особистою власністю спадкодавця, - є вимогами немайнового характеру, за кожну з яких належало сплатити судовий збір у відповідному розмірі.

Суд вважає, що вимоги про виділ частки спадкодавця у об`єктах спільного сумісного майна подружжя мають немайновий характер, оскільки такі є вимогами про реалізацію передбаченої законом процедури зміни режиму спільної власності у зв`язку із відкриттям спадщини - із сумісної на часткову, а вирішення спору не вплине на склад майна позивача за результатами судового розгляду такої вимоги.

Таким чином, позовну заяву ОСОБА_1 від 03.07.2019 слід залишити без руху, а позивачці слід сплатити судовий збір за три позовні вимоги немайнового характеру у розмірі станом на 2019 рік по 768,40 грн за кожну.

07.11.2019 року до суду надійшла Заява про зміну предмета позову від позивачки ОСОБА_1 , а також від ОСОБА_2 , статус якої вказано «позивач» (а.с.148-155, том перший). Заява підписана адвокатом Пуканичем Е.В.

По-перше, суд зауважує, що станом на дату подання заяви про зміну предмета позову (07.11.2019) статусом ОСОБА_2 у даній цивільній справі є третя особа без самостійних вимог на предмет позову на стороні позивача. З таким статусом її зазначено у первісній позовній заяві від 03.07.2019.

Таким чином, ОСОБА_2 , цивільним процесуальним статусом якої у даній справі третя особа без самостійних вимог на предмет позову, не наділена була ні правом на подання у даній справі заяви про зміну предмета позову, ні правом на подання самостійної позовної заяви не на загальних підставах. Така вступила до участі у справі як позивач із самостійними позовними вимогами у позапроцесуальний спосіб, не сплативши судовий збір.

Можливість вступу у справу нового позивача із власними позовними вимогами на інший предмет спору не передбачена положеннями ЦПК України. До такого вступу не може бути прирівняна процедура вступу у справу третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору, оскільки це стосується випадків, коли вимоги третьої особи стосуються саме предмету спору у первісній позовній заяві. У даному конкретному випадку у Заяві про зміну предмета позову ОСОБА_2 (новий позивач) заявила вимоги на новий предмет спору, який відсутній у первісній позовній заяві ОСОБА_1 . За своєю суттю це нова позовна заява особи, що не має статусу позивача чи третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. За змістом ст.175 ЦПК України, позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування у позовній заяві. Натомість власні вимоги ОСОБА_2 викладені у заяві про зміну предмета раніше поданого іншою особою позову.

Таким чином, ОСОБА_2 належало звернутися до суду із позовною заявою на загальних підставах для запровадження нової цивільної справи, сплативши судовий збір. І, у разі необхідності, клопотати про об`єднання справ на підставі ст.188 ЦПК України. Про об`єднання справ в одне провадження суд постановляє ухвалу.

Оскільки, представником ОСОБА_2 було порушено порядок звернення до суду із позовом, не сплачено судовий збір, а також порушено процедуру та правила об`єднання позовних вимог, то за імперативними вимогами п.2 ч.4 ст.185 ЦПК України, позовну заяву ОСОБА_2 , подану 07.11.2019 у Заяві про зміну предмета позову, слід було повернути.

Суду очевидно, що вказані недоліки та порушення жодним способом не можуть бути усунуті заявником у ході судового розгляду справи. Заявнику належить звернутися до суду із позовною заявою на загальних підставах.

За змістом п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Оскільки виявлені недоліки та порушення заяви ОСОБА_2 не можуть бути усунуті заявником у ході судового розгляду справи жодним процесуальним способом, тому Заява (позовна заява) ОСОБА_2 , що подана у заяві про зміну предмета спору від 07.11.2019 (а.с.148-155, том перший) - підлягає залишенню без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України.

Крім того, суд виявив, що і заява про зміну предмета позову позивача ОСОБА_1 , яка за своїм змістом є новою позовною заявою, оскільки заявлено ряд нових позовних вимог, не відповідає вимогам ст.ст.175-177 ЦПК України.

Відповідно до ст.175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Натомість, адвокат Пуканич Е.В., подавши в інтересах позивача ОСОБА_1 заяву про зміну предмета позову та заявляючи «додатково» позовні вимоги, обмежився тим, що послався на обставини, якими було обґрунтовано первісні позовні вимоги з іншим предметом позову.

Назвавши заяву "зміна предмета позову", адвокат фактично заявив "додаткові" позовні вимоги, чим самим породив двозначну ситуацію, за якої суду незрозуміло чи первісний предмет позову замінений новими предметами, чи його належить розглядати разом із "додатковими" позовними вимогами.

Викладу обставин, якими позивач обґрунтовує нові вимоги на змінений предмет позову, заява не містить. Не зазначено і доказів, що підтверджують такі обставини.

Крім того, додавши дві "додаткові" позовні вимоги немайнового характеру (про визнання однієї другої частки у спільній сумісній власності на два об`єкти нерухомого майна), позивач ОСОБА_1 не сплатила судовий збір у розмірі 768,40 грн за кожну вимогу.

Також, очевидно, що ціна позову (960500 грн) визначена позивачем не за правилами ст.176 ЦПК України, а формально вказана стократна сума судового збору за звернення фізичної особи до суду із позовом майнового характеру у максимальному розмірі станом на 2019 (9605 грн). Позивачу належить вказати загальну суму вартості кожного із об"єктів майна, що є предметом позовних вимог майнового характеру.

Відповідно до ч.7 ст.177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача. Натомість, до Заяви про зміну предмета позову від 07.11.2019, підписаної адвокатом Пуканичем Е.В., такого документа не додано.

Таким чином, Заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову, що за своїм змістом є позовною заявою, також слід залишити без руху, надавши позивачу строк на усунення наведених недоліків заяви.

Керуючись ст.ст.175-177, п.8 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , подану представником позивача адвокатом Дидинською Б.М. 03.07.2019, - залишити без руху, надавши позивачу строк на усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали, інакше позов буде залишено без розгляду.

Заяву ОСОБА_1 про зміну предмета позову, подану представником позивача адвокатом Пуканичем Е.В. 07.11.2019, - залишити без руху, надавши позивачу строк на усунення недоліків, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали, інакше позов буде залишено без розгляду.

Заяву ОСОБА_2 про зміну предмета позову, подану представником позивача адвоката Пуканичем Е.В. 07.11.2019, - залишити без розгляду.

Ухвала про залишення заяви без руху окремому оскарженню не підлягає.

На ухвалу про залишення заяви без розгляду може бути подано апеляційну скаргу протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Головуючий А. В. Кашуба