УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2023 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Ішуніна Л. М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Маляра Яна Анатолійовича, ОСОБА_2 , третя особа - Приватне акціонерне товариство «Одеський коньячний завод», про визнання права власності та зняття арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшли матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Маляра Я. А., ОСОБА_2 , третя особа - Приватне акціонерне товариство «Одеський коньячний завод», про визнання права власності та зняття арешту з майна.

Позивачем разом з позовною заявою подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій він просить: зупинити продаж арештованого майна у виконавчому провадженні № НОМЕР_2, яке перебуває на виконанні приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Маляра Я. А. та виставлене на реалізацію на електронних торгах Державного підприємства «Сетам», а саме: частини двокімнатної квартири, загальною площею 44,33 кв. м, жилою площею 29,4 кв. м, адреса: АДРЕСА_1 (номер лоту 530898); заборонити приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Маляру Я. А. чи будь-якому іншому державному або приватному виконавцю, Державному підприємству «Сетам», вчиняти дії пов`язані з реалізацією арештованого майна, а саме: частини двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 (номер лоту 530898), складанням акту про проведення електронного аукціону, а також будь-яким державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти дії щодо видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронного аукціону; заборонити учасниками здійснювати платежі за результатами електронних торгів, які проводяться Державним підприємством «Сетам» за лотом № 530898, а саме: частини двокімнатної квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява мотивована тим, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 володіють на праві спільної сумісної власності без визначення розміру часток двокімнатною квартирою, розташованою за адресою: АДРЕСА_1 . 17 липня 2023 року позивачу стало відомо, що на вищевказану квартиру накладено арешт на підставі постанови приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Маляра Я. А. та її частину виставлено на реалізацію на електронних торгах. Крім того, приватним виконавцем самостійно визначено розмір частки відповідача, яка підлягає реалізації, без дотримання встановленої чинним законодавством процедури щодо визначення частки у спільній сумісній власності, а саме, без звернення до суду з поданням про визначення розміру частки боржника, що є втручанням у власність позивача. Таким чином, продовження реалізації спірної квартири на електронних торгах порушує права позивача.

Враховуючи викладене, беручи до уваги, що предметом позову є визнання права власності та зняття арешту, а невжиття заходів забезпечення позову може призвести до реалізації спірної квартири, істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача та виконання рішення суду у разі задоволення позову, заявник звернувся до суду з заявою про забезпечення позову.

Сторони в судове засідання не з`явились, оскільки не повідомлялись про час та місце розгляду справи у відповідності до вимог частини першої статті 153 ЦПК України, що не є перешкодою для розгляду даної заяви.

Суд, вивчивши матеріали заяви про забезпечення позову приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Частинами першою та другою статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачені статтею 150 цього Кодексу заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Отже, за змістом наведених вище приписів умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити таке виконання.

У вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Тобто, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору та реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

Мета забезпечення позову - це хоч і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати або знецінити, якщо такі дії відповідача можуть призвести у майбутньому до того, що виконання рішення суду про присудження може бути утрудненим або взагалі неможливим.

Як неодноразово зазначав Верховний Суд у своїх судових рішеннях (від 10 березня 2020 року у справі № 750/12430/19, від 28 травня 2020 року у справі № 211/374/20, від 30 листопада 2020 року у справі № 127/17451/20 та ін.) під забезпеченням позову необхідно розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, ухваленого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Положеннями статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову. Одним із видів такого забезпечення є зупинення продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (пункт 5 частини першої статті 150 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

Як вбачається зі змісту заяви про забезпечення позову, заявником подано позов про визнання права спільної сумісної власності на двокімнатну квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та зняття (скасування) арешту, накладеного приватним виконавцем виконавчого округу м. Києва Маляром Я. А. на вказану квартиру.

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 24 липня 2023 року квартира за адресою: АДРЕСА_1 , на праві спільної сумісної власності належить ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відповідно до відомостей вебпорталу ДП «Сетам» частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 виставлено на електронні торги (номер лоту: 530898), дата проведення аукціону: 31 липня 2023 року, однак торги не відбулися.

З огляду на викладене, між сторонами дійсно виник спір та існує ризик відчуження майна, а саме, квартири за адресою: АДРЕСА_1 , яка є предметом позову, під час здійснення виконавчих дій у виконавчому провадженні № НОМЕР_2, на користь третіх осіб.

Ураховуючи вищевикладене, наведені у заяві про забезпечення позову факти та обґрунтування, а також те, що невжиття заходів забезпечення позову може ускладнити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а також принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із позовними вимогами, з якими заявник звернувся до суду, суд вважає за необхідне частково задовольнити заяву про забезпечення позову та зупинити продаж арештованого майна.

До такого висновку суд приходить, виходячи із того, що вимоги, які містяться в заяві про забезпечення позову шляхом зупинення продажу арештованого майна є обґрунтованими, законними та співмірними із викладеними позовними вимогами, які заявник заявляє у позовній заяві, та з урахуванням того, що спір виник стосовно визнання права власності та зняття арешту, а невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, у разі задоволення позовних вимог, при цьому заходи забезпечення позову застосовуються судом як гарантія реального виконання рішення суду.

Що стосується вимог про заборону приватному виконавцю виконавчого округу м. Києва Маляру Я. А. чи будь-якому іншому державному або приватному виконавцю, Державному підприємству «Сетам», вчиняти дії пов`язані з реалізацією арештованого майна, складанням акту про проведення електронного аукціону, а також будь-яким державним реєстраторам та нотаріусам вчиняти дії щодо видачі свідоцтва про придбання нерухомого майна з електронного аукціону; заборону учасниками здійснювати платежі за результатами електронних торгів, які проводяться Державним підприємством «Сетам» за лотом № 530898, то вони задоволенню не підлягають, оскільки судом з`ясовано, що електронні торги не відбулися, а саме по собі зупинення продажу арештованого майна передбачає також і заборону вчиняти будь-які дії пов`язані з його реалізацією та придбанням, а також видачі правовстановлюючих документів.

Судом враховується, що у відповідності до статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 149-154, 157 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Зупинити продаж арештованого майна - частини двокімнатної квартири, загальною площею 44,33 кв. м, жиловою площею 29,4 кв. м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (номер лоту 530898), у виконавчому провадженні № НОМЕР_2, відкритому приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Маляром Яном Анатолійовичем.

В іншій частині заяви відмовити.

Зазначити дані заявника (позивача) - ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Зазначити дані відповідачів:

приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Маляр Ян Анатолійович, місцезнаходження: м. Київ, вул. Мала Житомирська, 6;

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Зазначити дані третьої особи - Приватне акціонерне товариство «Одеський коньячний завод», , місцезнаходження: м. Одеса, вул. Мельницька, буд. 13.

Направити дану ухвалу всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову (які ідентифіковані судом) для вжиття відповідних заходів.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Строк пред`явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову три роки.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна