КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

справа № 361/3315/23

провадження № 22-ц/824/17198/2023

22 листопада 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді - доповідача Кирилюк Г. М.

суддів: Рейнарт І. М., Ящук Т. І.,

вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження в справі за позовом ОСОБА_1 до державного нотаріуса Броварської державної нотаріальної контори Київської області Журавської Валентини Вікторівни про захист честі та гідності, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2023 року в складі судді Петришин Н.М.,

встановив:

рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2023 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до державного нотаріуса Броварської державної нотаріальної контори Київської області Журавської В. В. про захист честі та гідності відмовлено.

06.11.2023 року ОСОБА_1 подала на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2023 року апеляційну скаргу.

Вказана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду з таких підстав.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретній обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу II КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 та № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Судом встановлено, що апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2023 року містить принизливі, образливі висловлювання щодо учасників справи, їхніх представників, суду та інших осіб, які не використовуються в офіційному спілкуванні, по своїй суті виходять за межі нормальної, коректної та легітимної критики.

Зокрема, заявниця зазначає:

- «... ті рішення, які виносять судді Броварського міськрайонного суду - є злочином проти людяності»;

- «Поліція у нас в Броварах унікальна, вона захищає насилля в сім`ї, захищає корупцію»;

- «...представник ОСОБА_2 на суд не з`явився, ОСОБА_3 , по перше в нього фейкове посвідчення адвоката, по друге видно що діяв договорняк між суддею Петришин і Журавською»;

- « ... в судах правди нема, поліція і прокуратура на боці корупції, мери дозволяють дерибанити землі і допомагають їм нотаріуси, а тоді іде кругова порука»;

- «Журавська заплатила гроші за своє рішення і вона спить спокійно»;

- «Це не переконливо для Петришин - вона свій договорняк відпрацювала»;

- «Мені не зрозуміло, як жінка може захищати насилля в сім`ї - це я про Петришин»;

- «Таких суддів як Петришин взагалі треба на 100 км не підпускати до суду».

В доповненні до апеляційної скарги заявниця зазначає:

- «Ні адвокат, ні Журавська в суд не з`явилися і виграли суд по договорняку»;

- «Петришин оправдує корупціонерку, порушницю законів і Конституції (злодійку в законі)».

Вказані висловлювання, на думку апеляційного суду, не можуть бути ні доводами апеляційної скаргами, ні предметом апеляційного розгляду, не спрямовані на ефективний захист прав, свобод та інтересів позивача від імовірних порушень з боку відповідача, а тому суперечать завданню цивільного судочинства.

Такі дії також є виявом неповаги до суду, і подання такої апеляційної скарги є зловживанням скаржником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Тому апеляційний суд дійшов висновку про повернення апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2023 року.

Керуючись статтями 44, 356 ЦПК України суд

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 24 жовтня 2023 року повернути особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Г. М. Кирилюк

Судді: І. М. Рейнарт

Т. І. Ящук