Справа № 456/4255/22
Провадження № 2-ві/456/7/23
УХВАЛА

про відмову в задоволенні заяви про відвід судді

21 вересня 2023 року Стрийський міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Бучківської В. Л. ,

при секретарі Коцур А.І.

розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шрамко Р.Т. від розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Стрийської державної нотаріальної контори про визнання правочину удаваним та визнання нерухомого майна об?єктом права спільної сумісної власності подружжя,

в с т а н о в и в:

Історія провадження у цивільній справі №456/4255/22.

Ухвалою судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 10.01.2023 прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину удаваним та визнання нерухомого майна об?єктом права спільної сумісної власності подружжя до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 28.03.2023 клопотання про витребовування доказів задоволено.Зобов`язано Стрийську державну нотаріальну контору надати Стрийському міськрайонному суду Львівської області, суддя Шрамко Р.Т. (82400, Львівська обл.., м.Стрий, вул..Валова, 12): належним чином завірену копію нотаріальної справи, щодо посвідчення договору дарування житлового будинку та земельної ділянки, укладеного 28 березня 2014р. між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , зареєстрованого державним нотаріусом Стрийської державної нотаріальної контори Костур У.Т. в реєстрі нотаріальних дій за №1215 від 28.03.2014р.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 28.03.2023 залучено Стрийську державну нотаріальну контору (82400, Львівська обл., м.Стрий, вул..Болехівська, 25) третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання правочину удаваним та визнання нерухомого майна об?єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 27.04.2023 (головуючий суддя Шрамко Р.Т.) заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шрамка Р.Т. визнано необгрунтованою. Заяву про відвід судді передано до кан целярії Стрийського міськрайонного суду Львівської області для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід, у порядку, встановленому частиною першою ст.33 ЦПК України.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 01.05.2023 (головуючий суддя Гула Л.В.) в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області Шрамка Руслана Теодоровича від розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Стрийської державної нотаріальної контори про визнання правочину удаваним та визнання нерухомого майна об?єктом права спільної сумісної власності подружжя відмовлено.

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 17.07.2023 зхобов`язано Стрийську районну державну адміністрацію (82400, Львівська область Стрийський район м. Стрий вул. С. Бандери, 28) надати Стрийському міськрайонному суду Львівської області, суддя Шрамко Р.Т.: належним чином посвідчені копії усіх документів. які містяться в обліковій (реєстраційній) справі щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_2 , а саме на земельну ділянку площею 0.1212 га. для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд в с.Дуліби Стрийського району Львівської області, кадастровий номер :01:019:0031, (реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна 3, номер запису про право власності 5154683) та на житловий будинок по АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об?єкту нерухомого майна 53, номер запису про право власності 5154738).

Ухвалою Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 14.09.2023 заяву позивача ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шрамко Р.Т. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Стрийської державної нотаріальної контори про визнання правочину удаваним та визнання нерухомого майна об?єктом права спільної сумісної власності подружжя визнано необґрунтованою. Заяву про відвід судді передано до канцелярії Стрийського міськрайонного суду Львівської області для визначення судді, який буде вирішувати питання про відвід, у порядку, встановленому частиною першою ст.33 ЦПК України.

Процесуальні підстави для розгляду заявленого відводу даним складом суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.09.2023, заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шрамко Р.Т. від розгляду справи №456/4255/22 передано для розгляду судді Бучківській В.Л.

Обгрунтування заявленого відводу.

В заяві про відвід головуючого судді Шрамко Р.Т. від розгляду справи №456/4255/22, поданій на адресу суду 13.09.2023, позивач ОСОБА_1 вказує на те, що обставинами, що викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді Стрийського міськрайонного суду Львівської області Шрамко Руслана Теодоровича, є нерівне ставлення до позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 , неправомірна поведінка судді в іншій справі за участю останніх. 23 червня 2023 року у справі про адміністративне правопорушення № 456/2537/23 суддя Шрамко Р.Т. ухвалив постанову, якою справу про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП провадженням закрито у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення. Копію цієї постанови її представник адвокат Горох В.В. отримав 13 вересня 2023 року, що стверджується фотокопією заяви адвоката Гороха В.В. про ознайомлення із матеріалами справи від 10.08.2023. Тим самим суддя Шрамко Р.Т. в черговий раз посприяв ОСОБА_2 уникнути від адміністративної відповідальності за вчинення домашнього насильства стосовно неї. Це при тому, що її колишній чоловік ОСОБА_2 перебуває на профілактичному обліку як кривдник в Стрийському РУП ГУ НП у Львівській області та з ним неодноразово проводились профілактичні заходи щодо неприпустимості вчинення домашнього насильства в період з 18 липня 2022 року по 21 березня 2023 року, що вона є потерпілою у кримінальному провадженні № 00000069 від 21.03.2023 за фактом заподіяння їй легких тілесних ушкоджень. При закритті провадження у справі про адміністративне правопорушення № 456/2537/23 суддя Шрамко Р.Т. взяв до уваги пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 , наданих в судовому засіданні, відповідно до яких на даний час в суді перебувають справи про поділ майна подружжя і що саме ці обставини спонукають її, як його колишню дружину, систематично, безпідставно викликати поліцію щодо вчинення ОСОБА_2 психологічного домашнього насильства. В постанові Стрийського міськрайонного суду Львівській області від 23.06.2023 у справі про адміністративне правопорушення № 456/2537/23 зазначено, що адвокат Гошовська Я.А. в судовому засіданні просила провадження відносно ОСОБА_2 закрити. Разом з тим, в матеріалах вищевказаної справи відсутні документи, які підтверджують повноваження адвоката Гошовської Яни Анатоліївни на участь у розгляді даної справи як захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 , про що свідчать фотокопії титульної сторінки та опису справи про адміністративне правопорушення №456/2537/23. Також, суддею Шрамко Р.Т. допущено до участі у справі про адміністративне правопорушення № 456/2537/23 іншого захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвоката Гошовську Олену Вікторівну за відсутності Витягу з договору про надання правової допомоги, який обов`язково додається до ордера в розумінні ч. 2 ст. 271 КУпАП. В постанові Стрийського міськрайонного суду Львівській області від 23 червня 2023 року у справі про адміністративне правопорушення № 456/2537/23 суддя Шрамко Р.Т. зазначив, що потерпіла ОСОБА_1 в судовому засіданні надала відповідні пояснення. Звертає увагу на те, що вона не приймала участі в судових засіданнях, які відбулись 08 червня 2023 року та 23 червня 2023 року у справі № 456/2537/23, оскільки взагалі не перебувала у зазначені дні в адміністративних будівлях Стрийського міськрайонного суду Львівської області, про що свідчить лист Територіального управління Служби судової охорони у Львівській області від 21.08.2023 № 44.06-309. Даний лист її представник адвокат Горох В.В. отримав 12 вересня 2023 року, що підтверджується простим поштовим конвертом. Окрім того, вона не могла прибути в судові засідання, які відбулись 08 червня 2023 року та 23 червня 2023 року у справі про адміністративне правопорушення № 456/2537/23, так як суддя Шрамко Р.Т. не повідомив її належним чином про дату та час проведення судових засідань. Зокрема, в матеріалах цієї справи відсутні рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення чи довідки про надсилання тексту повістки електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, що підтверджується фотокопіями титульної сторінки та опису справи про адміністративне правопорушення № 456/2537/23. Отже, суддя Шрамко Р.Т., внісши до офіційного документу - постанови Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 23.06.2023 у справі про адміністративне правопорушення № 456/2537/23 - недостовірні відомості щодо прийняття нею участі в судовому засіданні та розглянувши дану справу за відсутності потерпілої щодо якої відсутні докази належного повідомлення про час та місце розгляду справи, всупереч ст. 269, ст. 277-2 КУпАП порушив її право на участь у судовому розгляді, позбавив її права на подання клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи, чим грубо порушив вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права особи на справедливий судовий розгляд, що узгоджується із правовим висновком, викладеним в постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 295/5011/15-ц. Виходячи з цього, у неї існують побоювання щодо об`єктивності та неупередженості судді Шрамко Р.Т. під час розгляду цивільної справи № 456/4255/22. Вважає, що в даному випадку існують достатні підстави вважати, що суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Шрамко Р.Т. не є безстороннім як за об`єктивними так і за суб`єктивними критеріями.

Порядок вирішення заявленого відводу.

Відповідно до ст. 40 ЦПК України,питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першоюстатті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Судом вирішено розглянути заяву в судовому засіданні без повідомлення учасників справи, зважаючи в тому числі, на клопотання ОСОБА_1 в заяві про відвід про розгляд заяви за її відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Норми права, які суд застосовує при вирішення заяви про відвід судді.

У відповідності з ч.ч. 1, 2 ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Частиною 1 ст. 36 ЦПК України визначенні підстави для відводу (самовідводу) судді.

Так, суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

У частині четвертій статті 10 ЦПК України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У справі «Ветштан проти Швейцарії», рішення від 28.10.1998 вказано, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Отже, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, за наявності до того підстав, повинен заявляти самовідвід.

Норма про відвід гарантує неупередженість у здійсненні правосуддя, запобігає можливості скасування рішень за мотивами незаконності складу суду, заінтересованості певних суб`єктів, що з`ясувалися під час перевірки справи вищестоящими інстанціями.

В ухвалі від 01.07.2022 (справа № 369/2874/20), Верховний Суд вказав, що оцінюючи, чи наявні підстави для відводу за суб`єктивним критерієм, суд повинен встановити, чи існують будь-які підстави стверджувати, що суддя має та виявляє особисту упередженість під час розгляду справи. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм судом підлягає з`ясуванню, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним у цьому є те, чи є побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно підтвердженими.

Мотиви та висновки суду.

Доводи заяви ОСОБА_1 про відвід судді Шрамко Р.Т. не містять посилання на обставини, які б дали підстави для висновку про необ`єктивність та упередженість судді Шрамко Р.Т., тож заявлений відвід судді є необґрунтованим. Доводи заявниці щодо відводу судді не доведені та не обґрунтовані.

Ухвала Стрийського міськрайонного суду Львівської області від 14.09.2023 містить мотиви визнання доводів заявниці щодо недовіри судді необґрунтованими.

Так, як на підставу для задоволення заяви про відвід судді, заявниця покликається на процесуальні порушення, які з точки зору заявниці допустив суддя Шрамко Р.Т. при розгляді справи № 456/2537/23 та незаконність судового рішення, постановленого 23 червня 2023 року у справі № 456/2537/23, яким справу про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП провадженням закрито у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Суд, аналізуючи підстави для відводу судді виходить з того, що непогодження заявниці із застосуванням суддею норм процесуального права при розгляді справи про адміністративне правопорушення та судовим рішенням, ухваленим за наслідками розгляду цієї справи, не є підставою для відводу судді, а свідчить про непогодження із застосуванням відповідних норм права суддею та ухваленим суддею судовим рішенням.

При цьому суд враховує, що за правилами частини четвертої статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Згідно практики ЄСПЛ, несприятлива позиція суду з питань права сама по собі не породжує сумнівів в неупередженості (Castillo Algar 44). Сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах; неприпустимими є гіпотези про можливий розвиток подій (Bulut).

За таких обставин непогодження заявниці із застосуванням суддею норм процесуального права при розгляді справи про адміністративне правопорушення та судовим рішенням, ухваленим за наслідками розгляду цієї справи не може бути підставою для відводу судді.

Суд оцінює обставини у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні. Тому доводи розглядуваної заяви не можуть слугувати підставою для відводу судді, оскільки не підтверджують наявність об`єктивних сумнівів у його неупередженості та об`єктивності.

Відповідно до статті 6 Конвенції кожен має право при визначенні його цивільних прав і обов`язків на справедливий публічний розгляд справи протягом розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

Як зазначає ЄСПЛ, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, № 11/1987/134/188, § 48).

Згідно із Бангалорськими принципами поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим постановлення об`єктивного рішення у справі або у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях ЄСПЛ, для визначення неупередженості суду належить виходити не тільки з суб`єктивного критерію, але й об`єктивного підходу, який визначає, чи були забезпечені достатні гарантії, аби виключити будь-які законні сумніви з цього приводу (рішення у справі Ferrantelli et Santangelo).

Також у своєму рішенні «Газета «Україна-центр» проти України» ЄСПЛ наголошував, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, допоки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію потрібно визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, «правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться». На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість (§§ 28-32).

Враховуючи наведене, підстави для відводу судді, передбачені ст.36 ЦПК України відсутні, а відтак, суд вважає заяву про відвід необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

При цьому суд не вбачає підстав для витребування матеріалів справи №456/2537/23 для огляду в судовому засіданні, оскільки до повноважень суду, який розглядає заяву про відвід у цивільному процесі не належить оцінка дій та процесуальних рішень судді, ухвалених під час розгляду справи про адміністративне правопорушення. Такими повноваженнями наділений суд апеляційної інстанції під час перегляду судового рішення, постановленого по справі про адміністративне правопорушення.

Суд наголошує на тому, що необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.36,40 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Шрамко Р.Т. від розгляду цивільної справи №456/4255/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Стрийської державної нотаріальної контори про визнання правочину удаваним та визнання нерухомого майна об?єктом права спільної сумісної власності подружжявідмовити.

Копію ухвали надіслати сторонам по справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.Л.Бучківська