ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8374/23 Справа № 185/5838/23 Суддя у 1-й інстанції - Гаврилов В. А. Суддя у 2-й інстанції - Єлізаренко І. А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого судді Єлізаренко І.А.

суддів Красвітної Т.П., Свистунової О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства ДТЕК Павлоградвугілля на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 червня 2023 року про відмову у прийняті зустрічного позову у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватне акціонерне товариство ДТЕК Павлоградвугілля про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві, -

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 травня 2023 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватне акціонерне товариство ДТЕК Павлоградвугілля про відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві.

29 травня 2023 року ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля звернулись до суду із зустрічними позовом до ДУ Український науково-дослідний інститут промислової медицини, Південно-Східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_1 , про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 17 лютого 2020 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 07 лютого 2020 року.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 червня 2023 року відмовлено у прийнятті зустрічного позову ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля до ДУ Український науково-дослідний інститут промислової медицини, Південно-Східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_1 , про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 17 лютого 2020 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 07 лютого 2020 року.

В апеляційній скарзі ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля просять ухвалу суду від 22 червня 2023 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись порушення судом норм процесуального права.

Відзивів на апеляційну скаргу учасниками справи подано не було.

Перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення з наступних підстав.

Відповідно до частини 13 статті 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з частини 1 статті 368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до положень частини 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).

Відповідно до ч.1 та п.3 ч.2 ст.49 ЦПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно з ч.1 ст.193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно до ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.

Взаємний зв`язок первісного і зустрічного позову може виявлятись у тому, що зустрічна вимога виключає вимогу первісну, або обидва випливають з однієї підстави, або взаємний зв`язок виникає з однорідності обставин виникнення взаємних матеріально-правових вимог між позивачем і відповідачем. Первісний і зустрічний позов можуть бути взаємозв`язаними і тоді, коли підстава зустрічного позову паралізує підставу первісного позову, а тому задоволення вимог відповідача виключає задоволення вимог позивача.

Таким чином, зі змісту ст.193 ЦПК України вбачається, що прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним відноситься до дискреційних повноважень суду, при цьому сам суд першої інстанції визначає взаємопов`язаність позовів (зокрема, виникнення із одних правовідносин, випадок коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову, тощо), а, крім цього, додатково повинен визначитися із доцільністю такого спільного розгляду, що є оціночним поняттям у кожній окремій справі та оцінку цьому може дати виключно суд, що розглядає справу як суд першої інстанції.

Відповідно до ч.3 ст.194 ЦПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику.

За змістом даної норми однією з умов прийняття зустрічного позову є доцільність сумісного розгляду основного і зустрічного позовів.

Доцільно їх розглядати в одному процесі тоді, коли це дозволить більш повно і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємини сторін, виключити винесення взаємосуперечливих або взаємовиключних судових рішень. І, навпаки, недоцільно розглядати ці вимоги сумісно тоді, коли це затягне розгляд справи, а вимоги повністю можуть бути розглянуті окремо.

У п.21 постанови Верховного Суду від 27 травня 2020 року у справі №904/6157/19 вказано, що взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному: - обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; - вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; - задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Предметом первісного позову ОСОБА_1 до ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля є відшкодування моральної шкоди, заподіяної ушкодженням здоров`я на виробництві.

Предметом зустрічного позову ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля до ДУ Український науково-дослідний інститут промислової медицини, Південно-Східного міжрегіонального управління державної служби з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_1 , є скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 17 лютого 2020 року, скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 07 лютого 2020 року.

Отже, вимоги за первісним та зустрічним позовами є різними як за предметом позову, так і способом захисту прав та законних інтересів сторін спору, що зумовлює самостійний предмет їх доказування, тобто не є однорідними. Сторони у зустрічному позові є іншими, ніж сторони у первісному позові.

З урахуванням викладеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про повернення зустрічного позову заявнику, оскільки об`єднання вищевказаних позовів в одне провадження та спільний розгляд є недоцільним, адже позови містять різний предмет, зміст вимог та обставини, які підлягають доказуванню.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків ухвали суду першої інстанції.

Повернення зустрічної позовної заяви не перешкоджає ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля у реалізації права звернутись до суду із зазначеними вимогами у самостійному провадженні.

Будь-яких інших доказів, що спростовують правильність ухвали суду в апеляційній скарзі не наведено, тому ухвалу суду слід залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства ДТЕК Павлоградвугілля залишити без задоволення.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 червня 2023 року про відмову у прийняті зустрічного позову залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 11 жовтня 2023 року.

Головуючий суддя І.А.Єлізаренко

Судді Т.П.Красвітна

О.В.Свистунова