Провадження № 2/761/2976/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

25 серпня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Марінченко Л.В.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи вимоги наступним. 17.06.2015 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб. Спільне життя між подружжями не склалось, сімейні стосунки як подружжя погіршились, шлюбні відносини припинені, спільне господарство не ведеться. Оскільки, шлюб носить формальний характер та його збереження не відповідає інтересам сторін, позивач просить суд розірвати шлюб укладений з ОСОБА_2 .

Провадження у справі відкрито 06.02.2023, відповідно до положень ст. ст. 19, 274 ЦПК України вирішено питання про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, в адрес суду представник направив заяву про слухання справи за їх відсутності. Проти заочного розгляду справи не заперечують, категорично заперечують щодо надання подружжю строку на примирення.

Відповідач повідомлялась про розгляд справи належним чином, в судове засідання не з`явилась. В адресу суду подала клопотання в якому зазначила, про необхідність розглянути питання про примирення після її повернення на Україну, територію якої вона залишила у вз`язку з початком повномаштабного вторгнення російської федерації і введення в Україні воєнного стану .

Відзив на позов ОСОБА_2 подано не було.

Відповідно до частин першої та другої статті 240 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 223 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Верховний Суд у постанові від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18 виходить з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

За таких обставин, зважаючи на положення ст. ст. 223,280 ЦПК України, за відсутності заперечень сторони позивача, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі наявних доказів, провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення.

Дослідивши докази наявні в матеріалах справи та надавши їм відповідну оцінку, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що 17.06.2015 Голосіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кижєві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Києва) зареєстровано укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , шлюб, актовий запис №500, що підтверджується свідоцтвом про укладання шлюбу, копія якого долучена до матеріалів справи.

Після реєстрації шлюбу відповідач отримала прізвище чоловіка - « ОСОБА_1 ».

Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач вказує, що шлюбні стосунки між сторонами фактично припинились та спільне господарство не ведеться. Примирення між позивачем та відповідачем не є можливим.

Викладені позивачем ОСОБА_1 обставини заперечує ОСОБА_2 і вказує в заяві, скерованої в адресу суду, що шлюб з позивачем не носить формальний характер та її перебування за межами України є вимушеним, заради безпеки дитини.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства, згідно до положень ст. 111 СК України.

Так, позивач ОСОБА_1 направив в адресу суду клопотання де зазначив, що категорично проти збереження шлюбу, адже це порушує його особисті інтереси. Подальше існування сім`ї за відсутності його добровільної згоди є неприпустимим. Також просить не надавати час для примирення.

Відповідно до приписів ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Зважаючи на позицію позивача, з огляду на те, що ОСОБА_1 не змінив своїх намірів розірвати шлюб з моменту відкриття провадження у справі 06.02.2023 р.і наполягає на розгляді справи по суті, суд вважає, що підстави для надання часу на примирення подружжя відсутні.

Матеріали справи свідчать про те, що стном на день подачі позову сторони шлюбно-сімейних стосунків не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Також суд має прийняти до уваги приписи ч. 3 ст. 56 СК України, відповідно до яких кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Частиною 2 ст. 112 СК України передбачено, що суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

За обставин встановлених судом, суд вважає за можливе задовольнити вимогу позивача про розірвання шлюбу, оскільки його збереження не відповідає інтересам ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Разом з тим, питання щодо залишення ОСОБА_2 прізвища отриманого при реєстрації шлюбу чи відновлення дошлюбного прізвища не вирішувалось, у зв`язку із розглядом справи за відсутності відповідача.

Розподіляючи судові витрати суд керується положеннями ст. 141 ЦПК України.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 2-5,11-13,142,258,259,263,268,352,354 ЦПК України, ст. ст. 110,112,113 СК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 17 червня 2015 року Голосіївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кижєві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Києва), актовий запис №500 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 30 днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подано протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ст.ст. 353-357 ЦПК України до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з урахуванням п. 15.5. Перехідних положень ЦПК України , у цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст рішення складено 25 серпня 2023 року

Суддя