Провадження № 2/761/4183/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Сіромашенко Н.В.,

за участю секретаря судового засідання Дем`янчук С.Р.,

позивачів ОСОБА_1 ,

ОСОБА_2 ,

представника позивачів ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року позивачі звернулись до суду з вищевказаним позовом, в якому просять визначити кожному із них додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з часу набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позовних вимог позивачі посилається на те, що вони є донькою та чоловіком відповідно та є єдиними спадкоємцями ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 .

При цьому, позивач ОСОБА_2 вказав, що починаючи з 1994 року він проживав разом з ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 та, в подальшому, 20 грудня 2002 року, вони одружились.

Позивач ОСОБА_1 зазначила, що проживала зі своєю матір`ю з 1990 року.

При цьому зазначили, що постійно проживали разом з ОСОБА_4 у квартирі аж до самої її смерті, про що свідчать складені акти про фактичне проживання та підтвердять свідки: ОСОБА_5 , паспорт серії НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 , та ОСОБА_6 , паспорт серії НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_4 .

Зауважили, що у встановлений законом шестимісячний строк вони не звернулись до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із лікуванням позивача 1 внаслідок смерті її мати та допомогою в її лікуванні Позивачем 2.

Таким чином, вважають, що у зв`язку з тим, що вони пропустили строк для прийняття спадщини з поважних причин, позов підлягає задоволенню.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.12.2021 вищевказана позовна заява надійшла в провадження судді Сіромашенко Н.В.

Ухвалою суду від 22.12.2021 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

04.07.2022, засобами поштового зв`язку, від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив ухвалити рішення згідно норм чинного законодавства.

У судовому засіданні 05.09.2023 позивачі позов підтримали, просили задовольнити.

Відповідач свого представника в судове засіданні не направив, сповіщений належним чином про час та місце слухання справи. У відзиві просив розглядати справу за відсутності представника відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За таких обставин, з урахуванням положень ст. 223 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін та третіх осіб, на підставі наявних в справі доказів.

Суд, заслухавши пояснення позивачів, свідків, дослідивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , дівоче прізвище ОСОБА_4 , є донькою, а ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , чоловіком померлої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про народження доньки від 13.02.1974 серії НОМЕР_3 , паспортом громадянина України ОСОБА_1 , запис № 367 документ № НОМЕР_4 , Витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 3 від 22.11.2016 про зміну прізвища з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_8 » у зв`язку з укладенням шлюбу із ОСОБА_9 , що зареєстрований Центральним відділом державної реєстрації шлюбів ГУЮ у м. Києві від 07.03.1997, актовий запис № 300, паспортом громадянина України ОСОБА_2 , серії НОМЕР_5 , виданим Жовтневим РУ ГУ МВС України в місті Києві 14.12.1999, свідоцтвом про одруження ОСОБА_2 із ОСОБА_4 , виданим 20.12.2002 Відділом реєстрації актів громадянського стану Шевченківського районного управління юстиції у місті Києві, серії НОМЕР_6 , свідоцтвом про смерть ОСОБА_4 , виданим 22.06.2020 Київським міським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) серії НОМЕР_7 , актовий запис № 10496.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, до складу якої входить квартира АДРЕСА_1 , спадкова справа № 1810/2021.

Відповідно до листа Першої київської державної нотаріальної контори від 26.10.2021 № 10301/02-14 на адресу ОСОБА_1 нотаріальна контора повідомила, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 неможливо в зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України, та для продовження додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини необхідно звернутися до суду.

Відповідно до листа Першої київської державної нотаріальної контори від 09.02.2023 № 915/02-14 на адресу ОСОБА_2 нотаріальна контора повідомила, що видати свідоцтво про право на спадщину за законом на квартиру після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 неможливо в зв`язку із пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини, встановленого статтею 1270 ЦК України, та для продовження додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини необхідно звернутися до суду.

Згідно із нормами глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при зверненні спадкоємця у зв`язку з відкриттям спадщини нотаріус з`ясовує відомості стосовно факту смерті спадкодавця, часу і місця відкриття спадщини, кола спадкоємців, наявності заповіту, наявності спадкового майна, його складу та місцезнаходження, необхідність вжиття заходів щодо охорони спадкового майна. Спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до положень статті 1272 ЦК України у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Як зазначив Верховний Суд України в постанові від 06.02.2013 в справі № 6-167цс12 для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини, згідно ст.1269 ЦК України. При цьому, такі дії повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк. Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до правової позиції, яка викладена в постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17: «Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.».

Як свідчить довідка до акта огляду медико-соціальною експертною комісією психіатричної МСЕК №1 серії 12 ААВ № 297234 від 02.12.2021 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , з 01.12.2020 є інвалідом другої групи за загальним захворюванням проходила потворний огляд у лікарні у зв`язку з інвалідністю.

За таких обставин, з огляду на викладене, суд вважає, що позивачем 1 встановлений законом шестимісячний строк на прийняття спадщини після померлої було пропущено з поважних об`єктивних причин у зв`язку з лікуванням амбулаторно та в психіатричній лікарні.

Вказані обставин підтвердили допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

Таким чином., позивач 1 обґрунтовано звернулась до суду з даним позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

В той же час, щодо пропущення строку позивачем 2 суд вважає, що останній пропустив строк з неповажних причин, оскільки допомога в лікуванні позивача 1 не є поважною причиною, адже така допомога не виключала можливість позивача 2 у встановлений законом строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Інших доводів позивач 2 не наводить.

В свою чергу Акт від 15.12.2021 про фактичне проживання ОСОБА_2 у квартирі АДРЕСА_1 не є належним доказом у розумінні статті 1272 ЦК України та не відноситься до предмету позову.

За ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Зміст статті 89 ЦПК України визначає, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач 1 пропустила строк для прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов в цій частині задовольнити та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини терміном в три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили.

В той же час, оскільки позивач 2 не довів причин поважності строку для подання заяви для прийняття спадщини та не надав належних доказів про це, то його позов задоволенню не підлягає у зв`язку з його недоведеністю.

Керуючись ст. ст. 77-81, 141,259, 263, 264, 265, 268, 352, 355 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

В іншій частині позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.В. Сіромашенко