КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №22-ц/824/9195/2023 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
УХВАЛА

20 листопада 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Таргоній Д.О. (судді-доповідача), Голуб С.А., Писаної Т.О., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 21 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про відшкодування шкоди завданої фізичній особі незаконними рішеннями,

УСТАНОВИВ:

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 21 липня 2021 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з даним рішенням, Міністерством оборони України направлено апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

26 квітня 2023 року Київський апеляційний суд надіслав запит до суду першої інстанції про витребування справи № 760/24829/19.

03 серпня 2023 року Київський апеляційний суд повторно надіслав запит до суду першої інстанції про витребування справи № 760/24829/19.

02 листопада 2023 року Київський апеляційний суд повторно надіслав запит до суду першої інстанції про витребування справи № 760/24829/19.

16 листопада 2023 року матеріали справи №760/24829/19 надійшли до Київського апеляційного суду.

Перевіривши матеріали справи разом з апеляційною скаргою, судова колегія вважає, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 358 ЦПК України, незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Тобто, за правилами ч. 2 ст. 358 ЦПК України розгляд апеляційної скарги, поданої після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення можливий, якщоособа, яка подала скаргу не була повідомленою про розгляд справи.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Солом`янського районного суду м. Києва ухвалено 21 липня 2021 року (а.с.84-89), тоді як апеляційну скаргу подано до суду апеляційної інстанції 19 квітня 2023 року, що підтверджується конвертом про направлення апеляційної скарги.

Апелянт про розгляд даної справи в суді першої інстанції повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи, зокрема, наявним в матеріалах справи відзивом на позовну заяву (а.с. 53-59) та запереченнями на відповідь на відзив (а.с. 74-80), поданими Міністерством оборони України, в яких відповідач просив відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про відшкодування шкоди завданої фізичній особі незаконними рішеннями.

Європейський суд з прав людини наголосив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Зокрема, ЄСПЛ у справах «SVITLANANAUMENKO v. UKRAINE», «TREGUBENKO v. UKRAINE», «PRAVEDNA v. RUSSIA», «ZHELTYAKOV v. UKRAINE» зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів, як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «YUNION ALIMENTARIYA v. SPAIN» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Таким чином, забезпечення дотримання принципу правової визначеності потребує чіткого виконання сторонами та іншими учасниками справи вимог щодо строків звернення до суду, а також строків на оскарження судових рішень, а від судів вимагається дотримуватися певних правил у процесі прийняття рішення про поновлення строку та оцінювати поважність причин пропуску строку, виходячи із критеріїв розумності, об`єктивності та непереборності обставин, що спричинили пропуск, значимості справи для сторін, наявності фундаментальної судової помилки.

Згідно ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» [ВП], N 28342/95, п. 61, ECHR 1999-VII).(п. 42 Рішення).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (див. рішення у справі «Рябих проти Росії», N 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X).(п. 43 Рішення).

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2023 року у справі № 761/14504/13-ц провадження № 61-857св22.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження Міністерство оборони України посилається на ч. 2 ст. 354 ЦПК України та вказує, що копію оскаржуваного рішення останні отримали лише 18 квітня 2023 року.

Однак, судова колегія звертає увагу на те, що дана обставина не є підставою для поновлення пропущеного строку, встановленого законом для вчинення процесуальної дії.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави…» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку. Сама лише вказівка на наявність поважних причин не є належним мотивуванням висновку про поновлення строку і є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, як вбачається із матеріалів справи, Міністерство оборони України, як відповідач знав про розгляд справи № 760/24829/19 в Солом`янському районному суді м. Києва, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

Доказів того, що строк на апеляційне оскарження пропущено внаслідок виникнення обставин непереборної сили Міністерством оборони України не надано.

Оскільки апеляційна скарга подана більше ніж через рік після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення за правилами ч. 2 ст. 358 ЦПК України у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, апеляційний суд

УХВАЛИВ:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 21 липня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про відшкодування шкоди завданої фізичній особі незаконними рішеннями відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач Д.О. Таргоній

Судді С.А. Голуб

Т.О. Писана