Справа № 186/1153/23
Провадження №2-о/0186/57/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" вересня 2023 р. м. Першотравенськ

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді Кривошеї С.С.

при секретарі Кравченко А.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про встановлення факту належності трудової книжки,

Встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з заявою, заінтересована особа Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про встановлення факту належності трудової книжки.

В обґрунтування заяви зазначає, що вона звернулась до працівників Першотравенського відділу обслуговування громадян (сервісний центр) для оформлення пенсії по інвалідності. При перевірці її документів, спеціалістом було виявлено, що на першій сторінці трудової відсутній її підпис. Крім того, після реєстрації шлюбу 25 липня 1987 року, вона змінила прізвище на ОСОБА_2 , у зв`язку з чим, її дівоче прізвище, яке було зазначене у трудовій книжці, було виправлено на ОСОБА_2 , а дівоче прізвище ОСОБА_3 , було замальоване, що свідчить про неправильність заповнення трудової книжки особою, яка була уповноважена це робити. Даний факт, позбавляє її права на своєчасне оформлення пенсії по інвалідності.

Просить суд встановити факт належності їй ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , трудової книжки серії НОМЕР_1 , яка виписана 26 липня 1984 року.

У судове засідання заявниця надала заяву з проханням розглянути справу за її відсутності, заявлені вимоги підтримала у повному обсязі та прохала суд їх задовольнити.

Представник заінтересованої особи Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області у судове засідання надала заяву, в якій прохала суд розглядати справу за її відсутності, у відповідність до чинного законодавства. Заперечень по справі немає.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв`язку з чим, на підставі ст. 247 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст.13 ЦПК України) суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 з 22 травня 2023 року було визнано особою з інвалідністю ІІ групи безстроково за загальним захворюванням (довідка МСЕК серії 12 ААГ №184997), у зв`язку з чим, вона звернулась до Першотравенського відділу обслуговування громадян (сервісний центр) для призначення їй пенсії по інвалідності. При огляді документів, спеціалістом фонду, було виявлено, що на першій сторінці її трудової книжки, заповненої 26 липня 1984 року інспектором відділу кадрів Павлоградського міськрайонного комбінату побутового обслуговування населення, де на той час остання працювала на посаді чоловічого перукаря, що підтверджується записом у трудовій книжці, відсутній підпис власника трудової книжки та виправлено дівоче прізвище ОСОБА_3 на шлюбне ОСОБА_4 , а дівоче прізвище замальоване. Виправити дані недоліки трудової книжки у позасудовому порядку неможливо.

Як вбачається зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , яке видане 26 квітня 1965 року Першотравневою селищною радою Дніпропетровської області, ОСОБА_5 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 у селищі Першотравневе, Петропавлівського району, Дніпропетровської області, її батьками є ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

26 липня 1984 року інспектором відділу кадрів Павлоградського міськрайонного комбінату побутового обслуговування населення було виписано трудову книжку на ім`я ОСОБА_5 .

Копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , яке видане 25 липня 1987 року міським бюро РАЦС міста Першотравенська, Дніпропетровської області, підтверджується, що ОСОБА_8 , 25 липня 1987 року уклав шлюб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Прізвище дружини після реєстрації шлюбу ОСОБА_2 .

Архівною довідкою про трудовий стаж роботи на ОСОБА_9 , 1965 року народження, яка видана 07 липня 2023 року архівним відділом виконавчого комітету Павлоградської міської ради, підтверджується, що ОСОБА_5 з 26 липня 1984 року (наказ №98-к від 01.08.1984 року) прийнято на роботу у Підприємство побутового обслуговування населення чоловічим перукарем у перукарню №9 після закінчення ПТУ №3. 02 жовтня 1989 року ОСОБА_1 було звільнено з роботи на підставі рішення Дніпропетровського облвиконкому №387 від 12 вересня 1989 року та переведено ОСОБА_1 наказом Дніпропетровського облпобутуправління №201 від 25 вересня 1989 року «Про створення Першотравенського міськпобуткомбинату» до Першотравенського міськпобуткомбинату.

Порядок ведення трудових книжок в Україні регулюється інструкцією про порядок ведення трудових книжок працівників, яка затверджена наказом Міністерства соціального захисту населення України №58 від 29.07.93 (далі Інструкція).

Відповідно до п.2.2 Інструкції, заповнення трудової книжки вперше проводиться власником або уповноваженим ним органом не пізніше тижневого строку з дня прийняття працівника на роботу або прийняття студента вищого, учня професійно-технічного навчального закладу, що здобули професію (кваліфікацію) за освітньо-кваліфікаційним рівнем «кваліфікований робітник», «молодший спеціаліст», «бакалавр», «спеціаліст» та продовжують навчатися на наступному освітньо-кваліфікаційному рівні, на стажування.

Згідно п.п.2.11 2.13 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, відомості про працівника записуються на першій сторінці (титульному аркуші) трудової книжки. Прізвище, ім`я та по батькові (повністю, без скорочення або заміни імені та по батькові ініціалами) і дата народження вказуються на підставі паспорту або свідоцтва про народження. Після зазначення дати заповнення трудової книжки працівник своїм підписом завіряє правильність внесених відомостей. Першу сторінку (титульний аркуш) трудової книжки підписує особа, відповідальна за видачу трудових книжок, і після цього ставиться печатка підприємства (або печатка відділу кадрів), на якому вперше заповнювалася трудова книжка. Зміна записів у трудових книжках про прізвище, ім`я, по батькові і дату народження виконується власником або уповноваженим ним органом за останнім місцем роботи на підставі документів (паспорта, свідоцтва про народження, про шлюб, про розірвання шлюбу, про зміну прізвища, ім`я та по батькові тощо) і з посиланням на номер і дату цих документів. Зазначені зміни вносяться на першій сторінці (титульному аркуші) трудової книжки. Однією рискою закреслюється, наприклад, колишнє прізвище або ім`я, по батькові, дата народження і записуються нові дані з посиланням на відповідні документи на внутрішньому боці обкладинки і завіряються підписом керівника підприємства або печаткою відділу кадрів.

Таким чином чинним законодавством передбачений порядок ведення трудових книжок та внесення виправлень до них.

Перевіривши надані документи щодо трудової діяльності заявниці, суд вважає за необхідне зазначити, що відсутність підпису заявниці на першій сторінці трудової книжки та внесення виправлення відповідальною особою Павлоградського міськрайонного комбінату побутового обслуговування населення у трудову книжку заявниці з порушенням Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, слід розглядати як помилку працівника, який заповнював цей документ та вносив у нього виправлення.

Частиною 1 статті 293 ЦПК України передбачено, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження також справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Юридичні факти - це обставини чи життєві факти, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Встановлення юридичних фактів у порядку окремого провадження сприяє реалізації конституційних прав громадян. Умовами, за наявності яких можливим є звернення до суду для встановлення фактів, що мають юридичне значення є те, що згідно із законом ці факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих немайнових чи майнових прав фізичних осіб; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту потрібне заявникові для конкретної мети.

Відповідно до листа ВСУ від 01.01.2012 року «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в разі, якщо установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, громадяни мають право звернутися до суду. Проте сам по собі факт належності документу не породжує для його власника жодних прав, юридичне значення має той факт, що підтверджується документом. Таким чином, для заявника важливо не так саме одержання документа, як оформлення особистих чи майнових прав, що випливають з цього факту. Це означає, що в судовому порядку можна встановити належність громадянину такого документа, який є правовстановлюючим.

Пунктом 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 року передбачено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» встановлено, що при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім`ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Оскільки встановлення даного факту має для заявника юридичне значення, а виправити помилки в документі у позасудовому порядку не можливо, вказаний юридичний факт підлягає встановленню в судовому порядку.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, дослідивши усі надані докази у їх сукупності, перевіривши відповідність вимогам діючого законодавства України, суд вважає за необхідне встановити факт належності ОСОБА_1 трудової книжки, заповненої 26 липня 1984 року відповідальною особою Павлоградського міськрайонного комбінату побутового обслуговування населення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 315-319 ЦПК України, - суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про встановлення факту належності трудової книжки, задовольнити.

Встановити факт належності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Першотравенська, Дніпропетровської області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 , трудової книжки серії НОМЕР_1 , виданої 26 липня 1984 року відповідальною особою Павлоградського міськрайонного комбінату побутового обслуговування населення.

Витрати по сплаті судового збору залишити за заявницею.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Якщо справу розглянуто за заявою осіб, визначених частиною другою статті 4 ЦПК України, рішення суду, що набрало законної сили, є обов`язковим для особи, в інтересах якої було розпочато справу.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.С.Кривошея