Справа № 638/3763/23
№ провадження 2/646/1373/2023
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14.09.23 м.Харків
Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:
судді Янцовської Т.М.,
з участю секретаря Афоніної А.К.,
представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 638/3763/23 за позовом ОСОБА_2 до першої Харківської міської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
Позивачка звернулась до суду з позовом про визначення додаткового строку 2 місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , посилаючись на те, що право власності на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровано на підставі рішення народного суду Червонозаводського району м. Харкова від 30.06.1977 р. за її матір`ю - ОСОБА_5 в розмірі 3/4 часток вказаного будинку. Право власності на частку того ж самого будинку зареєстровано за рідним братом матері - ОСОБА_4 . Мати ОСОБА_5 була зареєстрована та постійно мешкала у вищезазначеному бужинку, ОСОБА_4 , будучи громадянином Російської Федерації, постійно мешкав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 помер, похований у м. Санкт-Петербург. ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилась спадщина частки житлового будинку з надвірними будівлями, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 . Позивачка у встановлений законом строк звернулась до Першої Харківської державної нотаріальної контори с заявою про прийняття спадщини після смерті матері, де була заведена спадкова справа № 533/2020, та 22.08.2022 р. вона отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Під час оформлення спадкових прав після смерті матері, позивачка в її особистих документах знайшла заповіт, який був складений ОСОБА_4 та посвідчений 20.05.2013 р. нотаріусом нотаріального округу Санкт-Петербург Решетніковою Аліною Валеріївною, р.№ 0-1468. Відповідно до вказаного заповіту ОСОБА_4 заповів їй 1/4 частку в праві власності на житловий будинок, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Про існування вказаного заповіту їй відомо не було, мати ніколи про це не розповідала, не розповідав і ОСОБА_4 , який останній раз відвідував м. Харків ще до 2013 р. В 2021 р. позивачка звернулась до Першої Харківської міської державної нотаріальної контори для оформлення своїх спадкових прав після смерті дядька - ОСОБА_4 . Але їй було надано роз`яснення, що відповідно до вимог ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця. У встановленому законом порядку завідуюча Першої Харківської міської державної нотаріальної контори направила в м. Санкт-Петербург запит, щодо спадкової справи, відкритої після смерті ОСОБА_4 . Після отримання копії спадкової справи, заведеної в м. Санкт-Петербург після смерті ОСОБА_4 , стало відомо, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є його дружина - ОСОБА_6 та син - ОСОБА_3 . Спадкоємці у встановлений законом строк прийняли спадщину, та 19.04.2019 р. отримали свідоцтво про право на спадщину у вигляді грошових коштів, а 19.03.2021 р. ОСОБА_3 отримав свідоцтво про право на спадщину у вигляді частки квартири АДРЕСА_3 . Копія спадкової справи містить і копію заповіту від 20.05.2013 р. на користь позивачки ОСОБА_2 , але її не повідомлено нотаріусом нотаріального округу Санкт-Петербург про наявність заповіту на її користь та про необхідність звернутись до нотаріуса с заявою про прийняття спадщини за заповітом, або с заявою про відмову від спадщини. Крім того, відповідно до спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , спадкоємці померлого - ОСОБА_3 та ОСОБА_6 не претендували на частку житлового будинку АДРЕСА_1 . В квітні 2023 р. позивачка звернулась до Першої Харківської міської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Постановою державного нотаріуса Першої Харківської державної нотаріальної контори Грошевої О.Ю. позивачці відмовлено в видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений з поважної причини, їй не було відомо про існування заповіту, сам заповіт був посвідчений в м. Санкт-Петербург, померлий мав спадкоємців першої черги за законом - сина та дружину, тому позивачка навіть не уявляла, що може щось успадковувати після його смерті.
Ухвалою суду від 16.06.2023 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 06.07.2023 року у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.
В судовому засіданні представник позивачки підтримала позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позові.
Відповідачі, у судове засідання не з`явились, належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, у відповідності до ст. 178 ЦПК України своїм правом подання до суду відзиву на позовну заяву не скористались. Від представника першої Харківської міської державної нотаріальної контори надійшло клопотання про розгляд справи за їх відсутності.
За наявності одночасного існування умов, передбачених положеннями ст. 280 ЦПК України, суд вважав можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, заслухавши пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи, прийшов до наступного.
Судом встановлено, що рішенням народного суду Червонозаводського району м. Харкова від 30.06.1977 р. визнано право власності в порядку спадкування на житловий будинок з надвірними будівлями за адресою АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 на його частини та за ОСОБА_4 на його частину.
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 01.07.2020 р., ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що в книзі реєстрації смертей 01.07.2020 р. зроблено відповідний актовий запис № 9640.
20.05.2013 р. складено заповіт, посвідчений нотаріусом нотаріального округу Санкт-Петербург Решетніковою А.В., зареєстрований в реєстрі № 0-1468, згідно якого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на випадок смерті зробив розпорядження, що частку у праві спільної власності на житловий будинок за адресою АДРЕСА_1 заповідає позивачці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Позивачці ОСОБА_2 22.08.2022 р. видано свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , у виді часток в праві спільної часткової власності на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами за адресою АДРЕСА_1 .
Постановою державного нотаріуса першої Харківської міської державної нотаріальної контори від 18.04.2023 р. відмовлено позивачці ОСОБА_2 відмовлено в оформленні спадкових прав після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , на частку в праві спільної часткової власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , згідно заповіту, посвідченого 12.05.2013 р. Рєшєтниковою Аліною Валеріївною, нотаріусом нотаріального округу Санкт-Петербургу, зареєстрованого у реєстрі за № 0-1468, в зв`язку з пропущенням строку для подання за місцем відкриття спадщини заяви про її прийняття.
19.02.2021 р. Перша Харківська міська державна нотаріальна контора направила запит до компетентних органів Російської Федерації щодо надання копії спадкової справи після ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , на день смерті проживав за адресою: АДРЕСА_2 , з метою оформлення спадщини.
Згідно копії довідки про реєстрацію ОСОБА_4 зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 з 29.09.1981 р., знятий з реєстрації 08.10.2018 р. в зв`язку зі смертю.
З копій заяв ОСОБА_3 , ОСОБА_6 вбачається, що вони звернулись до нотаріусу нотаріального округу Санкт-Петербург про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 на спадкове майно у виді грошових коштів, 1/5 частки в праві сумісної часткової власності на квартиру за адресою АДРЕСА_2 , гаража за адресою АДРЕСА_4 .
Відповідно до свідоцтв про право власності № НОМЕР_3 від 19.04.2019 р., № НОМЕР_4 від 19.04.2019 р., № НОМЕР_5 від 19.04.2019 р., № 78АБ9921561 від 19.03.2021 р. ОСОБА_6 та ОСОБА_3 отримали спадщину після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на майно у виді грошових коштів та відповідної частини в праві сумісної часткової власності квартири за адресою АДРЕСА_2 .
Відповідно до ст. 12 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст. ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України).
Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
В п. 24 постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.
Якщо ж у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні. Зазначене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 16 листопада 2020 року у справі 554/5866/18 (провадження № 61-5198св19).
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо (постанова Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22)).
Суд приходить до висновку, що позивачкою доведено наявність перешкод, які впливали на своєчасність подання заяви до нотаріальної контори щодо прийняття спадщини за заповітом, оскільки позивачка ОСОБА_2 на час смерті ОСОБА_4 разом зі спадкодавцем не проживала, про існування заповіту, складеного на її користь, дізналась після закінчення строку для прийняття спадщини.
Наведене доводить існування підстав для визначення позивачці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, оскільки визначений частиною першою статті 1270 ЦК України строк для прийняття спадщини пропущено позивачкою із поважних, не залежних від неї причин.
В зв`язку з наведеним, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню
Керуючись постановою Пленуму ВСУ від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 1220, 1222, 1223, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України,
Позовні вимоги ОСОБА_2 до першої Харківської міської державної нотаріальної контори, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 строком два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.
Відповідачем протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ст. ст. 284-285 ЦПК України.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення може бути оскаржене позивачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складання повного судового рішення у разі оголошення вступної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
Відомості щодо учасників справи:
позивач - ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_7 ,
відповідач - перша Харківська міська державна нотаріальна контора, майдан Конституції, 1, під`їзд 7, код ЄДРПОУ 2894013,
відповідач - ОСОБА_3 , АДРЕСА_2 .
Суддя: Т.М. Янцовська