Справа № 559/395/23
Провадження № 2/559/217/2023
У Х В А Л А

22 березня 2023 року м. Дубно

Дубенський міськрайонний суд Рівненської області в складі головуючої судді Жуковської О.Ю., секретаря судового засідання Братащук М.Я., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Дубенського міськрайонного суду Рівненської області від 14.02.2023 відкрити спрощене позовне провадження в цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, оскільки це малозначна справа згідно п.1 ч.4, п.4 ч.6 ст.19 ЦПК України. Судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 22.03.2023. Серед іншого, визначено відповідачу 15-денний строк з дня отримання ухвали для подання відзиву, доказів, зустрічного позову.

22.03.2023 сторони в судове засідання не з`явились. На підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

При цьому, 21.03.2023 від представника позивачки надійшло клопотання розглядати справу без участі сторони позивача. Позовні вимоги підтримують, просять позов задовольнити і не заперечують проти заочного розгляду справи.

Відповідачу надіслано всі матеріали і він повідомлений належним чином. В судове засідання не з`явився, заяв по суті справи у встановлений судом строк не подав.

Проте, через секретаря судового засідання для відома передано різноманітні заяви, переписку, що надійшла на офіційну електронну пошту суду від імені ОСОБА_2 , але без електронного підпису особи, будь-які підтверджуючі особу документи відсутні.

В зв`язку з чим, згідно ч.5 ст.12 ЦПК України, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, суд вважає за необхідне роз`яснити учасникам судового процесу їх права та обов`язки, наслідки вчинення та не вчинення тих чи інших процесуальних дій, сприяючи учасникам судового процесу в реалізації ними прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

1.Щодо подання документів суду.

Документи, що надходять на офіційну електронну пошту суду в цивільній справі від будь-якої особи без електронного підпису, судом не приймаються та не реєструються з 05.10.2021, адже подані з порушенням норм чинного законодавства. У таких випадках неможливо встановити особу.

В суді діє Єдина судова інформаційно-комунікаційній система (далі ЄСІТС). Згідно ч.8 ст. 12 ЦПК України особливості використання електронного підпису в ЄСІТС визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Так, відповідно Акту Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17.08.2021, 01 грудня 2018 року в газеті «Голос України» та на офіційному вебпорталі «Судова влада України» Державна судова адміністрація України оголосила про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Згідно пункту 13 частини першої статті 3 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» Вища рада правосуддя затверджує Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). 26 травня 2021 року набрав чинності Закон України № 1416-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи». Відповідно цього Закону створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюється поетапно. Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. 17 серпня 2021 року Рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Відповідно пункту 2 параграфа 2 розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» підсистеми (модулі) ЄСІТС починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя відповідного оголошення. У газеті «Голос України» від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистем (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.

Таким чином, зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

У відповідності до п.10 Положення адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.

Згідно з п. 11 Положення процедура реєстрації Електронного кабінету фізичної особи та фізичної особи - підприємця здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису такої особи та відповідно до п.16 процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

Згідно з п.59 до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Отже, якщо відповідач бажає використовувати для комунікації з судом електронну пошту, то він повинен надсилати документи з електронним підписом. В протилежному випадку ці документи не можуть бути взяті до уваги.

Суд роз`яснює, що відповідач вправі направляти суду заяви, клопотання і докази в установлений строк в паперовій формі поштою. При цьому обов`язково необхідно додати копію документу, що підтверджує особу (це може бути паспорт громадянина України, паспорт для виїзду за кордон, свідоцтво про право керування транспортним засобом або військовий квиток). Всі документи мають бути засвідчені належним чином (написати на кожній сторінці «згідно з оригіналом», дату, прізвище, ім`я, по батькові і підпис).

2.Щодо участі в судовому засіданні.

Від імені ОСОБА_2 зазначено, що перебуває за межами України, електронного підпису не має і активувати не може, приймати участь бажає лише онлайн або без нього.

Суд роз`яснює, що згідно чинного процесуального законодавства, приймати участь в розгляді справи можливо:

1)безпосередньо, для чого необхідно прибути в зал судових засідань особисто в призначений час і дату;

2)через свого представника, для чого необхідно укласти угоду з адвокатом;

3)віддалено через систему відеоконференцзв`язку, але для цього також необхідно мати електронний підпис (таким чином підтверджується особа учасника);

4)або висловити свою позицію письмово, про форму подачі документів в електронному чи паперову виді суд роз`яснив вище.

3.Щодо принципів розгляду цивільної справи

Від імені ОСОБА_2 зазначено, що він забороняє передавати заяви, інформацію від нього адвокату його дружині, дружині, стороннім особам і взагалі будь-який «витік інформації», бо це захист його особистих даних і недоторканості, що гарантує Конституція України.

Так, в Україні захищаються персональні данні. І, якщо говорити про судові справи, то здійснюється це шляхом опублікування будь-яких рішень суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень зі знеособленням персональних даних. Наприклад, в цій справі ухвала про відкриття провадження, в автентичності якої сумнівається відповідач, 14.02.2023 надіслана до реєстру безпосередньо суддею з електронним підписом, зареєстрована 14.02.2023 та 15.02.2023 опублікована зі знеособленими персональними даними за посиланням: https://reyestr.court.gov.ua/Review/108957518

Цивільний процес - це змагальний процес. За принципами поваги до честі, гідності, рівності перед законом і судом, змагальності, диспозитивності будь-яка інформація, що надходить від однієї сторони, доступна іншій стороні, а суд розглядає справи за відповідним зверненням. Сторона має процесуальне право знайомитись з усіма матеріалами справи. Більше того, при направленні суду заяв по суті справи, доказів, сторона повинна направити екземпляр документів протилежній стороні і надати суду підтвердження такого направлення.

Суд здійснює розгляд справи відкрито згідно принципу гласності. Розгляд справи у закритому судовому засіданні проводиться за ухвалою суду у випадках, коли відкритий судовий розгляд може мати наслідком розголошення таємної чи іншої інформації, що охороняється законом, або за клопотанням учасників справи з метою забезпечення таємниці усиновлення, запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи або відомостей, що принижують їхню честь і гідність, а також в інших випадках, установлених законом. Особисті папери, листи, записи телефонних розмов, телеграми та інші види кореспонденції можуть бути оголошені у судовому засіданні лише за згодою осіб…. Це правило застосовується при дослідженні звуко- і відеозаписів такого самого характеру. При закритому судовому засідання проведення відео конференції неможливе (ст. 7 ЦПК України).

Суд ще раз наголошує, що згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, вся інформація, що надходить суду від однієї зі сторін процесу доступна іншій і прихована бути не може.

4.Пам`ятка про процесуальні права і обов`язки згідно ЦПК України

Стаття 43. Права та обов`язки учасників справи

1. Учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

2. Учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

3. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

4. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

5. Документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

6. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

8. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

9. Якщо позов, апеляційна, касаційна скарга подані до суду в електронній формі, позивач, особа, яка подала скаргу, мають подавати до суду заяви по суті справи, клопотання та письмові докази виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі.

Стаття 44. Неприпустимість зловживання процесуальними правами

1. Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

2. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

3. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

4. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Стаття 49. Процесуальні права та обов`язки сторін

1. Сторони користуються рівними процесуальними правами.

2. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

3. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

4. У разі направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції зміна предмета, підстав позову не допускаються, крім випадків, визначених цією статтею.

Зміна предмета або підстав позову при новому розгляді справи допускається в строки, встановлені частиною третьою цієї статті, лише у випадку, якщо це необхідно для захисту прав позивача у зв`язку із зміною фактичних обставин справи, що сталася після закінчення підготовчого засідання, або, якщо справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження, - після початку першого судового засідання при первісному розгляді справи.

5. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

6. Суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

7. Сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу.

Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.

8. Заявник та заінтересовані особи у справах окремого провадження мають права та обов`язки сторін, крім випадків, передбачених у розділі IV цього Кодексу.

Стаття 206. Відмова позивача від позову, визнання позову відповідачем

1. Позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

2. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

3. У разі відмови позивача від позову суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

4. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

5. Суд не приймає відмову позивача від позову, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Стаття 207. Мирова угода сторін

1. Мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

2. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу.

3. До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії.

4. Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, в резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

5. Суд постановляє ухвалу про відмову у затвердженні мирової угоди і продовжує судовий розгляд, якщо:

1) умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права чи охоронювані законом інтереси інших осіб, є невиконуваними; або

2) одну із сторін мирової угоди представляє її законний представник, дії якого суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Стаття 251. Обов`язок суду зупинити провадження у справі

1. Суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі:

…

4) надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

В підсумку, враховуючи, що позиція відповідача по справі про розірвання шлюбу суду невідома (погоджується на розірвання шлюбу чи ні, тобто визнає позов чи заперечує, чи бажає спробувати примиритись з дружиною), відповідач в судове засідання не з`явився вперше, суд відкладає розгляд справи на термін, з розрахунку ймовірності надходження поштового повідомлення для суду з-за кордону.

Одночасно суд роз`яснює, що в випадку повторної неявки відповідача в судове засідання, суд вправі розглянути справу за наявними матеріалами.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 6, 7, 8, 10, 12, 13, 19, 223, 240,247, 258, 260-261, 274, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

судове засідання для розгляду по суті цивільної справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу відкласти на 08:30 год. 15.05.2023.

Копію цієї ухвали надіслати учасникам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ю.Жуковська