Житомирський апеляційний суд
Справа №289/2115/21 Головуючий у 1-й інст. Кириленка О.О.
Категорія 68 Доповідач Павицька Т. М.
У Х В А Л А

21 вересня 2023 року Житомирський апеляційний суд в складі:

головуючого Павицької Т. М.,

суддів Григорусь Н.Й., Галацевич О.М.,

за участю секретаря судового засідання Трикиши Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі питання про виправлення описки у вступній та резолютивній частини постанови Житомирського апеляційного суду від 19 вересня 2023 року по цивільній справі №289/2115/21 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в :

Постановою Житомирського апеляційного суду від 19 вересня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_3 залишено без задоволення. Рішення Радомишльського районного суду Житомирської області від 21 червня 2023 року залишено без змін.

Під час проголошення у відкритому судовому засіданні 19 вересня 2023 року вступної та резолютивної частини постанови, у вступній її частині вірно зазначено: «…за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя».

Разом з тим, при виготовленні вступної та резолютивної частини постанови Житомирського апеляційного суду від 19.09.2023 було допущено описку у вступній частині постанови, а саме помилково зазначено «…за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Деснянський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ)...».

У частині першій статті 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Виходячи із системного аналізу приписів ЦПК України, описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер і можуть ускладнити виконання рішення. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.

За таких обставин допущену описку у вступній та резолютивній частини постанови Житомирського апеляційного суду від 19 вересня 2023 року необхідно виправити.

Керуючись статтями 260, 269, 389 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в :

Виправити описку у вступній та резолютивній частини постанови Житомирського апеляційного суду від 19 вересня 2023 року, а саме: у вступній частині постанови замість «…за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Деснянський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), про поділ спільного майна подружжя» вважати правильним «…за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя».

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий

Судді