БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/40/23
Справа № 356/515/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2023 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючого судді Дудар Т.В.

за участю секретаря Харченко Ж.В.

позивача ОСОБА_1

представника позивача Семиряко О.М.

відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що від спільного проживання з відповідачем мають двох неповнолітніх синів: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішенням Березанського міського суду Київської області від 13.07.2020 з позивача - ОСОБА_1 - на користь ОСОБА_3 стягнуто аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у розмірі 1/3 частки від доходу відповідача щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 10.06.2020 та до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Позивач вважає, що на теперішній час істотно змінилися обставини, що впливають на зменшення розміру стягуваних з нього аліментів. Так, як вказує ОСОБА_1 , на даний час він офіційно працевлаштований на посаді водія навантажувача ТОВ «ФІГЕ Україна» і розмір його щомісячного доходу після утримання аліментів становить від 5707,32 грн до 11327,42 грн (у вересні 2022 року 14 100,47 грн заробітна плата разом з відпускними виплатами). Позивач зазначає, що нещодавно у нього істотно змінився сімейний стан. Зокрема, від спільного проживання з його теперішньою цивільною дружиною, ОСОБА_6 , у них народилася малолітня дочка - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка разом з неповнолітніми дітьми його теперішньої дружини від першого шлюбу, а саме: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , майже повністю перебувають на його утриманні.

При цьому, цивільна дружина, перебуваючи у відпустці по догляду за дитиною, наразі ніде не працює, зважаючи на що, єдиним джерелом доходів в сім`ї є офіційна заробітна плата позивача, яка після відрахування аліментів, не дозволяє забезпечувати хоча б нагальні потреби сім`ї.

Як стверджує позивач, рішення Березанського міського суду Київської області від 13.07.2020 про стягнення з позивача аліментів, не враховує ту обставину, що на його утриманні, окрім дітей від першого шлюбу, перебуває ще троє дітей від теперішнього. Отже, наявність у ОСОБА_1 інших дітей, що перебувають на його утриманні, може бути підставою для задоволення його вимоги про зменшення розміру аліментів. Відтак, ОСОБА_1 просить суд зменшити розмір аліментів, що підлягають стягненню відповідно до рішення Березанського міського суду Київської області від 13.07.2020 та стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді частини від усіх видів доходу, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з моменту звернення до суду та до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Як визначено ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження.

В силу приписів п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах, що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя.

Враховуючи викладені вище обставини, з огляду на положення п. 1 ч. 4 ст. 274 ЦПК України, суд дійшов висновку про доцільність розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

26.12.2022 винесено ухвалу, якою позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів було залишено без руху.

Ухвалою судді Березанського міського суду Київської області від 19.01.2023 було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку загального позовного провадження.

16.02.2023 Березанський міський суд Київської області виніс ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі та призначення її до судового розгляду по суті.

09.03.2023 ухвалою Березанського міського суду Київської області відмовлено ОСОБА_3 у прийнятті визнання позову та продовжено судовий розгляд.

Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.

Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Семиряко О.М. позовні вимоги підтримали, позов просили задоволити у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні проти позову фактично заперечувала, вказавши, що зменшення розміру аліментів на утримання дітей не сприятиме їх розвитку.

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, відповідача, дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції про права дитини держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (ч. 2 ст. 51 Конституції України).

Кожна дитина має право на рівень життя, достатній для її фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного та соціального розвитку (стаття 8 Закону України «Про охорону дитинства»).

Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до статей 150, 180 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, матеріально утримувати дитину до повноліття.

Згідно з положеннями статті 181 СК України способи виконання батьками обов`язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними. За домовленістю між батьками дитини той із них, хто проживає окремо від дитини, може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.

Частина третя статті 181 СК України визначає, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Частиною першої статті 192 СК України встановлено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або за домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим кодексом.

Згідно з пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справи щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним.

Звертаючись до суду з позовом про зменшення розміру аліментів, позивач посилається на те, що у нього змінився сімейний і матеріальний стан, оскільки у нього народилася дочка від іншого шлюбу з ОСОБА_6 .

Позивач вказує, що наразі у нього на утриманні перебуває донька ОСОБА_7 та дружина ОСОБА_6 .

Статтею 192 СК України передбачено можливість зміни раніше встановленого розміру аліментів за наявності доведених у судовому порядку підстав, а саме: зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я когось із них та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Аналіз цієї норми права дає підстави для висновку, що підставами зміни розміру аліментів є як зміна матеріального, так і зміна сімейного стану як самостійна підстава для зменшення або збільшення розміру аліментів.

При цьому такі положення закону не виключають одночасне настання обох підстав для зміни розміру аліментів: і зміни сімейного, і зміни матеріального стану. Однак, зміна сімейного стану є самостійною, не залежною від зміни матеріального стану підставою для зміни розміру аліментів.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 14.12.2022 у справі № 727/599/22.

Відповідно до статей 183, 184 Сімейного кодексу України за рішенням суду розмір аліментів визначається у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Згідно з частиною 1 статті 182 Сімейного кодексу України, при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення.

Статтею 183 Сімейного кодексу України визначено, що частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Судом встановлено, що 13.07.2020 рішенням Березанського міського суду Київської області, яке набрало законної сили 13.08.2020, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання дітей - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/3 частки від доходу відповідача щомісячно, але не менше 50% від прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку, починаючи з 10.06.2020 і до досягнення найстаршою дитиною ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повноліття (а.с. 10-12).

Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 10.01.2015 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Березанського міського управління юстиції у Київській області, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , його батьками є: ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (а.с. 5).

Батьками ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 06.04.2016, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції у Київській області (а.с. 6).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 22.10.2021, виданого Березанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), ОСОБА_7 народилася ІНФОРМАЦІЯ_8 , батьки: ОСОБА_1 , мати: ОСОБА_6 (а.с. 4).

Згідно з актом обстеження житлово-побутових умов № 263 від 14.06.2022, складеного депутатом Березанської міської ради Київської області Рудківською Г.М., ОСОБА_1 з грудня 2021 року і по теперішнй час проживає по АДРЕСА_1 , однією сім`єю з ОСОБА_6 та неповнолітніми дітьми: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 9).

До матеріалів справи долучено копії свідоцтв про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 7; 8).

При розгляді вказаної справи про зменшення розміру аліментів суд критично оцінює посилання позивача на те, що неповнолітні діти його теперішньої дружини від першого шлюбу, а саме: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 майже повністю перебувають на його утриманні і це є обставиною, яка підлягає врахуванню як доказ зміни його матеріального становища, з огляду на те, що згідно зі ст. 141 СК України мати та батько згаданих вище дітей мають рівні права та обов`язки щодо них, розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дітей не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дітей. Відтак, саме батьки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 відповідно до ст. 150, 180 СК України зобов`язані матеріально утримувати їх до повноліття, незалежно від того, проживають вони з ними, чи ні.

Таким чином, у зв`язку з тим, що на утриманні позивача перебуває ще одна малолітня дитина та жінка, з якою він проживає однією сім`єю, але не перебуває у шлюбі, у нього змінився сімейний стан, а тому наявні правові підстави, визначені ст. 192 СК України, для зміни раніше встановленого розміру аліментів.

Суд бере до уваги довідку про доходи відповідача за останні шість місяців, що передували зверненню до суду, відповідно до якої дохід відповідача за період з 01.06.2022 по 30.11.2022 склав 87 206,01 грн, з врахуванням утриманих податків складає 58 358,12 грн (а.с. 17).

Згідно з п. 13 Постанови КМУ від 26.02.1993 № 146 (зі змінами та доповненнями) «Про перелік видів доходів, які враховуються при визначенні розміру аліментів на одного з подружжя, дітей, батьків, інших осіб» утримання аліментів провадиться з суми заробітку (доходу), що належить особі, яка сплачує аліменти, після утримання з цього заробітку (доходу) податків.

Середній дохід відповідача за один місяць, відповідно до дослідженої вище довідки, складає 14 534,34 грн - після утримання податків - 9726,35 грн, 1/3 частка від доходу відповідача на один місяць складає 4844,77 грн - після утримання податків - 3242,15 грн.

Таким чином, частка від доходу відповідача на один місяць складає 3633,59 грн, - після утримання податків - 2431,59 грн.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023» установлено з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для дітей віком від 6 до 18 років - 2833 гривні.

При цьому суд вважає, що зменшення розміру аліментів до частини заробітку (доходу) позивача відповідає вимогам ст. 182 та ч. 5 ст. 183 СК України щодо розміру аліментів на двох неповнолітніх дітей.

Отже, суд дійшов висновку, що позов про зменшення розміру аліментів підлягає до задоволення.

Як зазначено в абзаці 4 п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» у новому розмірі аліменти сплачуються з дня набрання рішенням законної сили.

Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати.

Позивач при зверненні до суду сплатив судовий збір в сумі 992,40 грн (а.с. 28)

Однак, вимоги про стягнення судових витрат з відповідача позивач не заявив, тому суд не вирішує питання про їх розподіл між сторонами.

Відповідно до ч. 2 ст. 264 ЦПК України при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.

В силу приписів п. 3 ч. 1 ст. 270, ч. 2 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати . Заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 11, 15-16 ЦК України, ст. 150, 180, 181-183, 192 СК України, ст. 4, 5, 12-13, 76-81, 141, 142, 258-259, 263-265, 268, 354-356 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про зменшення розміру аліментів - задовольнити.

Розмір аліментів, визначений рішенням Березанського міського суду Київської області від 13.07.2020, зменшити.

Стягувати з ОСОБА_1 , на користь ОСОБА_3 , аліменти на утримання неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вигляді частки від доходу відповідача щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму на кожну дитину відповідного віку, з часу набрання рішенням суду законної сили до досягнення найстаршою дитиною повноліття.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , місце проживання якої зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_5 .

Повний текст рішення буде виготовлено 13.03.2023.

Суддя Т. В. Дудар