КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 серпня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Немировської О.В.

суддів Желепи О.В., Мазурик О.Ф.

перевіривши виконання вимог статті 356 ЦПК України по цивільній справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Анохіна Вікторія Михайлівна про визнання договору купівлі-продажу недійсним та скасування рішення державного реєстратора та за позовом третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Анохіна Вікторія Михайлівна про звернення стягнення на предмет іпотеки, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_5 - ОСОБА_6 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 01 лютого 2023 року,

встановив:

ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 01 лютого 2023 року зустрічний позов та позов третьої особи з самостійними вимогами було залишено без розгляду. Не погоджуючись з ухвалою, представник ОСОБА_5 - ОСОБА_6 15 червня 2023 року подав апеляційну скаргу та просив поновити строк на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що копію ухвали представник скаржника отримав 13 червня 2023 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Частиною 2 вказаної статті визначено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнанні неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана ухвала була постановлена судом 01 лютого 2023 року. Розгляд справи відбувався в судовому засіданні за участю представника ОСОБА_5 - ОСОБА_7 , який подав заяву про залишення його позову без розгляду. Повний текст ухвали було виготовлено 06 лютого 2023 року і направлено ОСОБА_7 на його електронну адресу 08 лютого 2023 року.

Крім того, матеріали справи свідчать про те, що представник ОСОБА_5 - ОСОБА_7 брав участь в апеляційному перегляді ухвали Подільського районного суду м.Києва від 01 лютого 2023 року за апеляційною скаргою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , шляхом подання відзиву, у якому просив залишити ухвалу без змін в частині залишення зустрічного позову без розгляду.

Вказані обставини свідчать про те, що представник ОСОБА_5 - ОСОБА_7 був обізнаний про постановлення судом ухвали про залишення його позову без розгляду, а тому сам по собі факт отримання представником ОСОБА_5 - ОСОБА_8 копії оскаржуваної ухвали 13 червня 2023 року не свідчить про наявність підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин ухвалою Київського апеляційного суду від 12 липня 2023 року апеляційна скарга була залишена без руху для подання належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, підтвердженої доказами.

21 липня 2023 року до суду надійшло клопотання про усунення недоліків апеляційної скарги. В даному клопотанні апелянт зазначає, що судом першої інстанції було залишено без розгляду позовну заяву позивачів за зустрічним позовом, а отже відпала необхідність у розгляді позовної заяви третьої особи з самостійними вимогами - ОСОБА_5 . Вказував, що оскільки ухвала про залишення без розгляду позовних вимог за зустрічним позовом була скасована в апеляційному порядку, а отже, на його думку, є підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки порушується принцип змагальності сторін. Інших доводів щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження скаржник не наводив.

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави…» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку.

Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язав сторін у справі, визначених ЦПК України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк на звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Цивільним процесуальним кодексом України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Також необхідно зазначити, що судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

У пункті 47 рішення у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що рішення про поновлення строку на оскарження може порушити принцип правової визначеності та свобода розсуду судів при вирішенні питання про поновлення не є необмеженою. У кожному випадку суди мають встановлювати, чи виправдовують причини поновлення строку на оскарження втручання у принцип остаточності судового рішення.

Дотримання строків є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Відповідного висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 16 березня 2021 року (справа № 626/2450/14-ц).

Скасування ухвали суду першої інстанції про залишення без розгляду позовних вимог за зустрічним позовом не є підставою для визнання поважними причин пропуску строку на апеляційне оскарження. ОСОБА_5 , будучи обізнаним про апеляційний перегляд ухвали Подільського районного суду міста Києва від 01 лютого 2023 року в частині залишення без розгляду вимог зустрічного позову, не був позбавлений можливості оскаржити ухвалу в частині вирішення його позовних вимог у встановлений законом строк. Крім того, стверджуючи про те, що внаслідок залишення без розгляду зустрічних позовних вимог відпала необхідність і у розгляді вимог ОСОБА_5 , останній не був позбавлений можливості подати відповідну заяву про залишення без розгляду його позовних вимог після набрання ухвалою про залишення без розгляду зустрічних позовних вимог законної сили.

В даному випадку апеляційна скарга подана зі значним порушення строку на апеляційне оскарження і причини, на які посилається скаржник, не можна визнати поважними.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнанні судом неповажними.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

Керуючись ст. 357, 358 ЦПК України, суд

ухвалив:

відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_5 - ОСОБА_6 на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 01 лютого 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач:

Судді:

№ справи 758/12629/15-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/824/11431/2023

Головуючий у суді першої інстанції: Ларіонова Н.М.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В