ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/521/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" серпня 2023 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.А., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Деркач Вероніка Валеріївна, заінтересована особа ТОВ ІМЕДІАГРУП, про встановлення факту недостовірної інформації та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Деркач В.В. звернувся до суду з заявою в порядку окремого провадження, про встановлення факту недостовірної інформації та зобов`язання вчинити дії.

За вимогами заяви, представник заявника просила встановити факт недостовірності інформації поширеної відносно ОСОБА_1 , викладену в статті під назвою: «Насильник і хабарник ОСОБА_1 рветься в ДБР» поширену заінтересованою особою ТОВ ІМЕДІАГРУП (власником інтернет-порталу «Компромат») на інтернет-порталі «Компромат1» за адресою https://kompromat1.prо/articles/91122-naciljnik_i_habarnik_nazarov_oleg_anatolijovich_rvetjsja_v_dbr та спростувати її.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 10.07.2023 заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Деркач Вероніка Валеріївна до ТОВ ІМЕДІАГРУП про встановлення факту недостовірної інформації та її спростування залишено без руху, надано строк десять днів для усунення зазначених недоліків заяви.

На виконання вимог ухвали представником заявника 24.07.2023 подано заяву, за вимогами якої адвокат Деркач В.В. просить встановити факт недостовірності інформації поширеної відносно ОСОБА_1 , викладену в статті під назвою: «Насильник і хабарник ОСОБА_1 рветься в ДБР» поширену заінтересованою особою ТОВ ІМЕДІАГРУП (власником інтернет-порталу «Компромат») на інтернет-порталі «Компромат1» за адресою https://kompromat1.prо/articles/91122-naciljnik_i_habarnik_nazarov_oleg_anatolijovich_rvetjsja_v_dbr; зобов`язати заінтересовану особу ТОВ ІМЕДІАГРУП видалити з інтернет-порталу «Компромат1» за адресою https://kompromat1.prо/articles/91122-naciljnik_i_habarnik_nazarov_oleg_anatolijovich_rvetjsja_v_dbr статтю під назвою: «Насильник і хабарник ОСОБА_1 рветься в ДБР» .

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд виходить з наступного.

Конституція України гарантує кожному право на захист ділової репутації та спростування недостовірної інформації особою, яка поширила таку інформацію (частина 4 статті 32).

Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, передбачено, що кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Національним законодавством, а саме частиною 1 статті 277 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України) передбачено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім`ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Відповідно до статті 275 ЦК України вибір способу захисту особистого немайнового права, зокрема права на повагу до гідності та честі, права на недоторканість ділової репутації, належить позивачеві.

Разом із тим особа, право якої порушено, може обрати як загальний, так і спеціальний способи захисту свого права, визначені законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Отже, відповідно до статті 275 ЦК України, захист особистого немайнового права здійснюється у спосіб, встановлений главою 3 цього Кодексу, а також іншими способами відповідно до змісту цього права, способу його поширення та наслідків, що їх спричинило це порушення. До таких спеціальних способів захисту відносяться, наприклад, спростування недостовірної інформації та/або право на відповідь (стаття 277 ЦК України), заборона поширення інформації, якою порушуються особисті немайнові права (стаття 278 ЦК України) тощо.

Спростування недостовірної інформації може здійснюватись як у спосіб захисту честі, гідності, ділової репутації, так і встановлення факту недостовірної інформації. У той же час, перший розрахований на наявність спору та здійснюється в порядку позовного провадження, другий, - коли метою є лише встановлення факту, що має юридичне значення та здійснюється в порядку окремого (непозовного) провадження.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина 1 статті 293 ЦПК України). Відповідно до частини 3 статті 42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Отже, характерною ознакою категорії справ окремого провадження є відсутність у них спору про право і метою яких є встановлення юридичного факту або стану, при цьому в порядку окремого провадження може вирішуватися спір про факт, але не спір про право цивільне.

У зв`язку з цим, суд зважає не лише на характер такої інформації (є вона фактичним твердженням чи оціночним судженням), а й на те чи наявний суб`єкт, що поширив відповідну інформацію. Від цього також залежить, в якому порядку відбуватиметься захист чи відновлення порушених або оспорюваних прав, інтересів особи.

Так, ОСОБА_2 подав заяву про встановлення факту недостовірної інформації саме в порядку окремого провадження, визначивши заінтересованою особою ТОВ ІМЕДІАГРУП, вказує юридичну особу власником інтернет-порталу «Компромат1».

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.11.2019 у справі №904/4494/18 (провадження № 12-110гс19) дійшла висновку, що «належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайту, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві. Якщо автор поширеної інформації невідомий або його особу та/чи місце проживання (місцезнаходження) неможливо встановити, а також коли інформація є анонімною і доступ до сайту - вільним, належним відповідачем є власник веб сайту, на якому розміщено зазначений інформаційний матеріал, оскільки саме він створив технологічну можливість та умови для поширення недостовірної інформації. Дані про власника веб-сайту можуть бути витребувані відповідно до положень процесуального законодавства в адміністратора системи реєстрації та обліку доменних назв та адреси українського сегмента мережі Інтернет.».

Таким чином, у разі, якщо інформація має свого суб`єкта поширення, такий повинен бути відповідачем у справах про спростування недостовірної інформації. А це, в свою чергу, виключає порядок розгляду справи в порядку окремого (непозовного) провадження.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про авторське право і суміжні права», власник веб-сайту - особа, яка є володільцем облікового запису та встановлює порядок і умови використання веб-сайту. За відсутності доказів іншого власником веб-сайту вважається реєстрант відповідного доменного імені, за яким здійснюється доступ до веб-сайту, і (або) отримувач послуг хостингу.

Отже, належними відповідачами у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких має встановити особа, яка звертається до суду, а відтак наведені вище обставини дозволяють дійти висновку, що ідентифікація осіб відповідачів є можливою, що виключає встановлення факту недостовірної інформації в порядку окремого провадження за участю заявника та заінтересованої особи.

Окрім того, суд вправі розглядати справи про встановлення юридичних фактів, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки. Тобто, від встановлення такого факту залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян та встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. У порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, так як метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення, і мати безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, така справа має вирішуватися в порядку позовного провадження.

При цьому, заявник просить, крім встановлення факту недостовірної інформації, зобов`язати ТОВ ІМЕДІАГРУП видалити статтю під назвою: «Насильник і хабарник ОСОБА_1 рветься в ДБР» поширену заінтересованою особою ТОВ ІМЕДІАГРУП (власником інтернет-порталу «Компромат») на інтернет-порталі «Компромат1», тобто заявлено вимогу, яка має розглядатися за правилами позовного провадження.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що в даних правовідносинах існує спір про право, а представником заявника не надано суду доказів, що власник веб-сайту в мережі Інтернет «Компромат 1" невідомий.

Відповідно до ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Виходячи з наведеного вище, суддя вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження у справі в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Деркач Вероніка Валеріївна, оскільки з даної заяви вбачається спір про право, а тому дана заява має розглядатись за правилами позовного провадження.

На підставі викладеного та керуючись стст. 293 - 294, 315, 316, 318 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Деркач Вероніка Валеріївна, заінтересована особа ТОВ ІМЕДІАГРУП, про встановлення факту недостовірної інформації та зобов`язання вчинити дії.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення або протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

СУДДЯ: Ю.С. МИЦИК