Справа № 629/947/23
Провадження № 2/629/279/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.08.2023 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Каращука Т.О., при секретарці судового засідання Кремінь М.О., розглянувши клопотання ОСОБА_1 у справі за уточненим позовом представниці ОСОБА_2 - адвокатки Остапенко С.Ю. до ОСОБА_1 про стягнення матеріальних збитків, завданих в результаті неправомірних дій, та моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов позов представниці ОСОБА_2 - адвокатки Остапенко С.Ю. до ОСОБА_1 , Моторного (транспортного) страхового бюро України, про стягнення матеріальних збитків, завданих в результаті неправомірних дій, та моральної шкоди.

За клопотання представника позивача Моторне (транспортне) страхове бюро України ухвалою суду було виключено з кола відповідачів, адвокатом були надані уточнення.

В ході розгляду справи ОСОБА_1 було подано клопотання про залишення уточненого позову без руху, зважаючи на те, що дана справа не стосується захисту прав позивача як учасника бойових дій, а тому він зобовязаний сплатити судовий збір. Крім того відповідачем було надано клопотання про витребування з Лозівського РВП ГУ НП в Харківській області матеріалів досудового розслідування, що стосуються ДТП, обставини якого досліджуються в даній справі.

Позивач та його представник у судове засідання не зявилися, про причини не явки не повідомили, заперечень щодо клопотань не надходило.

Відповідач та його представник у судове засідання не зявилися, про причини не явки не повідомили.

Відповідно до ст.247 ЦПК України, фіксування не здійснювалось.

Суд, вирішуючи питання про залишення уточненого позову без руху, виходив з наступного.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Як вбачається з п.13 ч.1 ст.5 ЗУ Про судовий збір, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції гідності, Герої України - у справах, повязаних з порушенням їхніх прав.

В рішеннях Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) у справах «Щокін проти України» (Shchokin v. Ukraine) від 14.10.2010 та «Серков проти України» (Serkov v. Ukraine) від 07.07.2011, було констатовано, що: по-перше, національне законодавство повинно бути чітким, узгодженим та відповідати вимозі якості закону і забезпечувати адекватний захист осіб від свавільного втручання у права; по-друге, суди повинні дотримуватися вимоги законодавства щодо застосування підходу, який був би найбільш сприятливим для особи у випадках, коли національне законодавство припускає неоднозначне трактування.

Враховуючи відсутність механізму чіткого трактування та розуміння дійсного змісту пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» не повинна впливати на гарантовані державою пільги при сплаті судового збору, порушувати та обмежувати права

учасників бойових дій при їх зверненні до суду, а також те, що судова практика є неоднозначною, з метою недопущення порушення прав учасників бойових дій, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача, та вважає можливим звільнення позивача від сплати судового збору у даній справі.

Суд, вирішуючи питання про витребування доказів, виходив з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Згідно з частиною 2 статті 84 ЦПК України в клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Беручи до уваги викладене вище, враховуючи категорію справи, обставини того, що заявлені до витребування докази мають доказове значення для правильного вирішення справи, оскільки містять відомості щодо обставин, зазначених в заяві, а також той факт, що відповідач не в змозі сам надати суду вказані матеріали, суд доходить до переконання про те, що клопотання ОСОБА_1 є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.84, 258, 260 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання відповідача про витребування доказів- задовольнити.

Витребувати з Лозівського РВП ГУ НП в Харківській області матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001219 від 19.09.2022 року за ч.1 ст.286 КК України для огляду у судовому засіданні.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 7-9 ст. 84 ЦПК України особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів з причин, визнаних судом неповажними, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені ЦПК України. Притягнення винних осіб до відповідальності не звільняє їх від обов`язку подати витребувані судом докази.

Відповідно до ч. 1 ст. 146 ЦПК України у разі неподання письмових, речових чи електронних доказів, що витребувані судом, без поважних причин або без повідомлення причин їх неподання суд може постановити ухвалу про тимчасове вилучення цих доказів державним виконавцем для дослідження судом.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 148 ЦПК України за невиконання ухвали з відповідальної особи може бути стягнуто штраф в дохід державного бюджету у сумі від 0,3 до 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також неподання доказів, у тому числі із причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

У задоволенні клопотання відповідача про залишення уточненого позову без руху - відмовити.

Копію ухвали направити до Лозівського РВП ГУ НП в Харківській області для виконання.

Копію ухвали направити сторонам до відома.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О.Каращук