Справа №:755/8925/23
Провадження №: 2/755/4686/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" серпня 2023 р.Дніпровський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Марфіної Н.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Києві у порядку спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, заяву представника відповідача про поновлення процесуального строку та розгляд цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг за правилами загального позовного провадження, -

у с т а н о в и в:

27.06.2023 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг.

Ухвалою суду від 04.07.2023 року відкрите провадження у справі та призначений розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін.

07.08.2023 року шляхом формування документів в системі «Електронний суд» до суду надійшла заява представника відповідача, у якій представник просить поновити строк для подання заяви та здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Вимоги заяви мотивовано тим, що відповідач не є фахівцем в галузі права, тому після отримання документів з суду був вимушений звернутись до адвоката і договір про надання правничої допомоги був укладений лише 31.07.2023 року. Суд надав занадто короткий термін для подання заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження (всього 5 днів), тому сторона відповідача просить надати їй можливість скористатись правом на подання відповідної заяви. Позивач надав суду неповну та частково недостовірну інформацію, то з цих причин справедливий розгляд справи можливий лише за правилами загального провадження, тоді відповідач зможе належним чином реалізувати свої процесуальні права та захистити свою позицію по справі. Необхідно встановити які саме правовідносини виникли між сторонами та на підставі чого. Відповідач не визнає наявності у нього зобов`язань перед позивачем. Суду не надано доказів належності розрахунку заборгованості і наявності боргу. В матеріалах справи відсутні докази виконання позивачем вимог ЗУ «Про житлово-комунальні послуги» та своїх обов`язків, а тому не доведений розрахунок боргу. Позивач не надав суду належних і неспростовних доказів на підтвердження своєї правової позиції, а саме доказів щодо надання позивачу інформації про надані комунальні послуги, їх перелік, вартість, загальну вартість місячного платежу, структуру цін/тарифів, норми споживання, режим надання житлово-комунальних послуг, враховуючи, що це має бути доведено при розрахунку боргів. Позивач приховує від суду доходи, що отримані ним від управління багатоквартирним будинком за рахунок сплати юридичними особами (оренда приміщень та внутрішньобудинкових систем) орендної плати, отже ці доходи не включені у розрахунок того, скільки і чому мають сплачувати за управління будинком співвласники багатоквартирного будинку.

Вивчивши заяву представника відповідача, додатки до неї та матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що відповідна заява підлягає до часткового задоволення, а саме, стороні відповідача слід продовжити строк на подання до суду заяви про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, однак по суті її розгляду слід відмовити у переході до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з огляду на наступне.

Частина 4 ст. 187 ЦПК України встановлює, що в ухвалі про відкриття провадження у справі суд визначає строк відповідачу для подання заяви із запереченням проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.

В ухвалі про відкриття провадження у справі від 04.07.2023 року суд зазначив, що відповідач має право подати до суду заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у строк не більше ніж 5 днів з дня вручення йому копії ухвали про відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач отримав копію ухвали суду про відкриття провадження у справі 26.07.2023 року, а із заявою про розгляд справи за правилами загального позовного провадження представник відповідача звернувся до суду 07.08.2023 року.

Отже, стороною відповідача пропущений встановлений судом процесуальний строк для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно положень ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Поряд із цим, ст. 127 ЦПК України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Із матеріалів справи вбачається, що відповідач уклав договір про надання правової допомоги (юридичних послуг) із адвокатом Целовальніченко Н.Є. лише 31.07.2023 року, тому суд вважає поважними причини пропущеного стороною відповідача процесуального строку та враховує відсутність в матеріалах справи будь-яких доказів які б вказували на те, що відповідач особисто має юридичну освіту, відтак пропущений строк має бути продовжений по час звернення представника відповідача із заявою щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до положень ст. 19 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду: 1) малозначних справ; 2) справ, що виникають з трудових відносин; 3) справ про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд; 4) справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом. Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, чинним процесуальним законодавством України визначено, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду, зокрема, малозначних справ, до яких відносяться справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом ч. 9 ст. 19 ЦПК України, для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Позовна заява надійшла до суду 27.06.2023 року.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.202 року визначений у розмірі 2684,00 грн.

Таким чином, сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить - 268400,00 грн., а справи з ціною позову менше вказаної суми є малозначними.

За змістом ст. 274 ЦПК України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: 1) малозначні справи; 2) що виникають з трудових відносин; 3) про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Згідно ст. 277 ЦПК України, питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Якщо відповідач не подасть у встановлений судом строк такі заперечення, він має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

З аналізу наведених норм чинного законодавства України вбачається, що для розгляду спорів, які згідно положень цивільного процесуального законодавства є малозначними, тобто малозначність встановлена законом, а не визнана судом з урахуванням положень ч.ч. 2, 3 ст. 274 ЦПК України, передбачений розгляд справи лише за правилами спрощеного позовного провадження.

Оскільки ціна позову у справі про стягнення заборгованості становить 35644,58 грн., і на такий спір не розповсюджуються положення ч. 4 ст. 274 ЦПК України, така справа є малозначною у відповідності до вимог закону, а тому має розглядатись лише за правилами спрощеного позовного провадження, і за таких умов відсутні правові підстави для задоволення заяви представника відповідача щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Слід зазначити, що спрощене позовне провадження, так само як і загальне позовне провадження спрямовані на повний, об`єктивний та своєчасний розгляд справи, і сторони не позбавлені можливості доведення своєї правової позиції перед судом, подання доказів, заяв по суті справи та з процесуальних питань і в повній мірі користуються всіма правами, передбаченими положеннями ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 126, 127, 187, 274, 277, 353 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Продовжити стороні відповідача встановлений судом п`ятиденний строк для подання заяви із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження до 07.08.2023 року включно.

Заяву представника відповідача про розгляд цивільної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Новобудова» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості по оплаті житлово-комунальних послуг за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Текст ухвали складений та підписаний суддею 24.08.2023 року.

Суддя -