Справа № 309/436/23
Провадження № 2/309/78/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі: головуючого-судді Кемінь В.Д.

з участю секретаря судового засідання Плиска А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1 інтереси якої представляє адвокат Гринюк Г.В. до ОСОБА_2 про вселення в житлове приміщення та усунення перешкод в користуванні житлом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про вселення в житлове приміщення та усунення перешкод в користуванні житлом. Свої позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем по справі ОСОБА_2 перебувала в зареєстрованому шлюбі з лютого 2009 року до жовтня 2022 року.

Після укладення шлюбу стали проживати однією сім`єю в будинку під АДРЕСА_1 , який хоч і належить відповідачу, але вселена відповідачка в житлове приміщення як член сім"ї власника житла за його згоди і відповідно набула право на проживання та користування житловим приміщенням. В цьому будинку народилися та проживають неповнолітні діти сторін: син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . На початку серпня 2022 року під час сварки з відповідачем останній силою витяг позивачку з будинку та двору і заборонив вхід не тільки в будинок, а і в двір. З того часу позивачка не має доступу до свого постійного місця проживання, позбавлена можливості бачити та спілкуватися з малолітніми дітьми так як відповідач чинить їй перешкоди в користуванні житлом де зареєстровано її місце проживання. Іншого житла позивачка не має. Крім цього, позивачка вказує, що прожила в будинку більше чотирнадцяти років за цей час вони спільно неодноразово робили ремонти, в будинку знаходяться її особисті речі, а також спільно придбані меблі, техніка, інші речі домашнього вжитку, так як проживаючи однією сім`єю були пов`язані спільним побутом. В досудовому порядку вирішити дане питання з Відповідачем є неможливо, остільки останні не тільки ігнорує її пропозиції та не бажає вирішувати дане спірне питання а навпаки вчиняє всі дії щоб унеможливити доступ до майна та повноцінно ним користуватися. У зв`язку з даними обставинами вона змушена звертатися до суду. Просила суд постановити рішення, яким вселити її в житлове приміщення під АДРЕСА_1 та зобов`язати відповідача не чинити їй перешкоди в користуванні житловим приміщенням.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, її представник ОСОБА_4 до суду подала заяву, відповідно до якої просила розглядати справу за їх відсутності позовні вимоги підтримують в повному обсязі та просять їх задовольнити за наявними в матеріалах справи доказами.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився з невідомих суду причин. Про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом відправлення СМС повідомлення, про його виклик на розгляд справи. Причини неявки в судове засідання сторони відповідача не відомі.

01.03.2023 року на адресу суду надіслано відзив на позовну заяву. У відзиві відповідач зазначив, що позов є необґрунтованим, таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, та ґрунтується на суб`єктивних викривлених припущеннях позивачки. Вважає, що позивачкою до матеріалів справи не додано жодного доказу, який б підтверджував факт порушення ним прав позивачки з його боку. Позивачка вже давно веде аморальний спосіб життя та не відвідує помешкання, у зв`язку з чим відповідачем подано позов про розірвання шлюбу та стягнення аліментів. Відповідач зазначає, що ніколи не вчиняв дій, які б порушували права позивачки та не виганяв її силою як це зазначено у позовній заяві. Відповідач просив відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши повно і всебічно обставини на які позивач посилався, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на підтвердження цих обставин в їх сукупності, суд вважає, позовні вимоги слід задовольнити, виходячи з наступного

Частиною першою ст.15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Під способом захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів дається у ст.16 ЦК України. Відповідно до ст.20 Цивільного кодексу України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

В судовому засіданні встановлено, що сторони по справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 перебували у зареєстрованому шлюбі з 24 02.2009 року та почали проживати спільно у будинку по АДРЕСА_1 . ОСОБА_2 як власник житлового будинку здійснив реєстрацію місця проживання дружини в вищезазначеному будинку як члена сім"ї власника. Шлюб між сторонами розірвано 03 жовтня 2022 року рішенням Хустського районного суду Закарпатської області, яке набрало законної сили.

Як встановлено в ході судового розгляду позивач маючи зареєстроване місце проживання в житловому будинку по АДРЕСА_1 , не може користуватися спірним будинком через перешкоди з боку відповідача.

Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи та спірним правовідносинам, у контексті з доводами та запереченнями учасників справи, суд враховує наступні норми права та наводить мотиви їх застосування.

Стаття 47 Конституції України передбачає, що кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду. Відповідно до ст.156 ЖК Української РСР: члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. За згодою власника будинку (квартири) член його сім`ї вправі вселяти в займане ним жиле приміщення інших членів сім`ї. До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням.

Відповідно до ч.2, ч.3 ст.64 ЖК Української РСР: до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім`ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов`язки, як наймач та члени його сім`ї.

Відповідно до ст.163 ЖК Української РСР: у разі тимчасовій відсутності наймача або членів його сім`ї за ними зберігається займане жиле приміщення у випадках і в межах строків, установлених частиною першою, пунктами 1 і 5 частини третьої і частиною четвертою статті 71 цього Кодексу.

На підставі встановлених по справі обставин, а також норм ЖК Української РСР, які діяли на час виникнення правовідносин між сторонами в даному випадку, суд

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.12,13,81,247,259,263-265,280-284 ЦПК України, ст.ст.15,16, 29 ЦК України, ст. 47 Конституції України, ст. 64,156,163 ЖК України -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні майном, шляхом вселення ОСОБА_1 в належний йому житловий будинок з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 1073 гривень

Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.