Справа № 752/1395/19
Провадження № 2-з/752/92/23
У Х В А Л А

17 лютого 2023 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Хоменко В.С., розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юхневич Тетяна Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Личина Олена Володимирівна про поділ спільного майна подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, витребування квартири, визнання права власності на 1/2 частини квартири, витребування транспортного засобу, стягнення компенсації в розмірі 1/2 вартості майна та стягнення грошових коштів та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

в провадженні Голосіївського районного суду м. Києва перебуває вищезазначена цивільна справа.

07.02.2023 року на адресу суду від представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшла заява про застосування зустрічного забезпечення по даній справі.

Посилається на те, що під час розгляду справи, 25.01.2019 року ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва Шкірай М.І., за заявою позивача ОСОБА_3 вжито заходів забезпечення позову, зокрема, накладено арешт на рухоме та нерухоме майно, а також на грошові кошти, які наведені в переліку позивачки та жодним чином не підтверджені документально щодо наявності такого майна чи приналежності відповідачу.

Так, серед іншого, зазначеною ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 25 січня 2019 року накладено арешт на грошові кошти в сумі 20000 (двадцять тисяч) доларів США, еквівалентом за курсом НБУ (28.00 грн. за один долар США) сума складає 560 000 (п`ятсот шістдесят тисяч) грн., 15000 (п`ятнадцять тисяч Євро) еквівалентом за курсом НБУ (31,00 за один Євро), сума складає 478 500 грн (чотириста сімдесят вісім тисяч п`ятсот грн., 350 000 (триста п`ятдесят тисяч гривень). Вказана ухвала є виконавчим документом, в якому зазначено сторони: стягувач ОСОБА_3 , боржник ОСОБА_1 .

Зазначає, що станом на 02.02.2023 р., тобто вже більше 4 років діють дані забезпечувальні заходи, які унеможливлюють користуватися ОСОБА_1 своїми банківськими картками, оплачувати платежі, здійснювати обмін валюти тощо, оскільки державним виконавцем накладено арешт на всі його рахунки та відповідно банківські картки у межах виконавчого провадження №64724731, останній несе відповідні збитки через неможливість отримувати доходи на свої картки, через неможливість погашати будь - які фінансові платежі, а також неможливість проводити будь - які фінансові операції.

Оцінює завдані збитки від забезпечувальних заходів ОСОБА_1 у розмірі 200 000 грн.

Вважає, що у даному випадку наявні підстави для зустрічного забезпечення.

Перевіривши заяву про зустрічне забезпечення та матеріали цивільної справи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Якщо позивач з поважних причин не має можливості внести відповідну суму, зустрічне забезпечення також може бути здійснено шляхом:

1) надання гарантії банку, поруки або іншого фінансового забезпечення на визначену судом суму та від погодженої судом особи, щодо фінансової спроможності якої суд не має сумнівів;

2) вчинення інших визначених судом дій для усунення потенційних збитків та інших ризиків відповідача, пов`язаних із забезпеченням позову(ч. 4 ст. 154 ЦПК України).

Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову(ч. 5 ст. 154 ЦПК України).

Питання застосування зустрічного забезпечення вирішується судом в ухвалі про забезпечення позову або в ухвалі про зустрічне забезпечення позову (ч. 6 ст. 154 ЦПК України).

В ухвалі про зустрічне забезпечення зазначаються розмір зустрічного забезпечення або інші дії, що повинен вчинити заявник у порядку зустрічного забезпечення (ч. 7 ст. 154 ЦПК України).

Строк надання зустрічного забезпечення визначається судом та не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову або ухвали про зустрічне забезпечення, якщо інше не випливає зі змісту заходів зустрічного забезпечення (ч. 8 ст. 154 ЦПК України).

Особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову із застосуванням зустрічного забезпечення, протягом визначеного судом строку має надати суду документи, що підтверджують надання зустрічного забезпечення (ч. 9 ст. 154 ЦПК України).

Якщо особа, за заявою якої застосовані заходи забезпечення позову, не виконує вимоги суду щодо зустрічного забезпечення у визначений судом строк, суд скасовує ухвалу про забезпечення позову та про зустрічне забезпечення (ч.10 ст. 154 ЦПК України).

Разом з тим представником відповідача у заяві не доведено, що позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові, також суду не надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Отже, за встановлених обставин суд приходить висновку про відмову у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення.

Керуючись ст.ст. 154, 259, 260, 293, 353, 354 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про зустрічне забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юхневич Тетяна Валеріївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Личина Олена Володимирівна про поділ спільного майна подружжя, визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, витребування квартири, визнання права власності на 1/2 частини квартири, витребування транспортного засобу, стягнення компенсації в розмірі 1/2 вартості майна та стягнення грошових коштів та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, відповідно до вимог, встановлених ст. 353-356 ЦПК України.

Суддя Хоменко В.С.