Справа № 932/91/23
Провадження № 2/0203/649/2023
УХВАЛА

05 липня 2023 року Кіровський районний суд м. Дніпропетровська в залі суду в м. Дніпрі у складі:

головуючого судді Ханієвої Ф.М.,

за участю секретаря судового засідання Потапової В.С.,

за участі:

представника позивача Дрожак Ю.М.,

представника відповідача-2 Кучер Л.А.,

представника третьої особи Паращенко Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку на подання заяви про зміну розміру позовних вимог та питання про прийняття до розгляду заяви про зміну розміру позовних вимог, якою збільшено первісні позовні вимоги, в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

01.02.2023 року до Кіровського районного суду міста Дніпропетровська на підставі ухвали Дніпровського апеляційного суду про визначення підсудності від 24.01.2023 року надійшли для розгляду матеріали цивільної справи №932/91/23 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач-1), Департаменту патрульної поліції (далі відповідач-2), Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач-3), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, в якому позивач просить суд:

-стягнути з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) матеріальну шкоду, завдану ушкодженням здоров`я, унаслідок незаконних дій працівників патрульної поліції у розмірі 12000,00 грн;

- стягнути з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) моральну шкоду у розмірі 200000,00 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.02.2023 року, цивільну справу №932/91/23, провадження №2/0203/649/2023, було розподілено головуючому судді Ханієвій Ф.М., яка передана канцелярією суду 02.02.2023 року.

Ухвалою суду від 07.02.2023 року було відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у відкритому судовому засіданні.

12.04.2023 року позивач подав до суду заяву про зміну розміру позовних вимог, в якій просить суд:

- стягнути з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) матеріальну шкоду, завдану ушкодженням здоров`я, унаслідок незаконних дій працівників патрульної поліції у розмірі 12000,00 грн;

- стягнути з Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) моральну шкоду у розмірі 500000,00 грн.

В обґрунтування вимог заяви позивач зазначив, що працівниками патрульної поліції йому було заподіяно матеріальну та моральну шкоду внаслідок ушкодження здоров`я, нанесення йому безпричинно тілесних ушкоджень. Це мало місце вночі з 16 на 17 вересня 2022 року. З того часу ситуація не вирішена, що спричинює йому додаткові страждання. Тому тривалість моральних страждань зумовлює необхідність збільшення розміру відшкодування, оскільки повернення до цієї ситуації щоразу завдає позивачу болю.

Також позивач зауважив, що він не є пересічним громадянином, а є представником судової влади, займає відповідальне становище, здійснює правосуддя. Заподіяння йому тілесних ушкоджень з боку працівників УПП в Дніпропетровській області як людині та судді завдало суттєвих моральних страждань. Тому, на думку позивача, компенсація йому моральної шкоди повинна бути більшою ніж пересічному громадянину, який не виконує функції держави.

Крім того, побиття завдало шкоду репутації позивача. Водночас працівники поліції не запропонували позивачу компенсацію, не цікавились станом його здоров`я, почали штучно створювати інформаційний фон та маніпулювати фактами, щоб виставити позивача як винуватця подій, прикрити власні дії. Це завдало позивачу моральних страждань. У зв`язку із публікацією допису в соціальній мережі «Фейсбук» позивачу також було заявлено відвід у цивільній справі. Всі ці обставини додатково завдали моральних страждань позивачу і це триває вже 6 місяців. Тобто, як зазначив позивач, тривалість заподіяння йому моральних страждань збільшилась. Тому, зважаючи на поведінку працівників поліції, позивач вважає, що розмір моральної шкоди збільшився та наразі він його оцінює у 500000,00 грн.

З огляду на викладене вище, позивач звернувся до суду із заявою про зміну розміру позовних вимог.

На підтвердження направлення копії заяви на адресу інших учасників справи позивач надав суду оригінали: поштових накладних від 10.04.2023 року та від 12.04.2023 року, а також фіскальних чеків від 10.04.2023 року, поштові описи вкладень у листи.

Чергове судове засідання було призначене судом на 05.07.2023 року.

У чергове судове засідання 05.07.2023 року з`явились представник позивача, представник відповідача-2 та представник третьої особи.

Представник відповідача-1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час, дату та місце проведення судового засідання.

14.04.2023 року до початку чергового судового засідання представник відповідача?1 Штрихунова А. (в порядку самопредставництва) засобами електронного зв`язку подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача-3 Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області у судове засідання не з`явився, належним чином був повідомлений про час, дату та місце проведення судового засідання. При цьому суд враховує те, що Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області не є самостійною юридичною особою, а є територіальним підрозділом Департаменту патрульної поліції, представництво інтересів якого у суді здійснює представник Департаменту патрульної поліції Національної поліції України юрисконсульт відділу правового забезпечення управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Кучер Л.А. (довіреність №18311/41/3/01-2022 від 19.12.2022 року, дійсна до 31.12.2023 року).

Суд, заслухавши думки учасників справи, які з`явились у судове засідання, на підставі положень ст. ст. 128, 211, 223 ЦПК України, продовжив судове засідання за відсутності інших учасників справи, які не з`явились у судове засідання.

Під час судового засідання представник позивача підтримала заяву позивача про зміну розміру позовних вимог та просила суд її задовольнити, прийняти до розгляду змінену редакцію позовною заяви, якою збільшений розмір первісних позовних вимог в частині заявленого розміру відшкодування моральної шкоди.

Також представник позивача в усній формі заявила клопотання про поновлення пропущеного строку на подання заяви про збільшення позовних вимог та просила суд визнати поважними причини пропуску строку на звернення до суду із заявою про збільшення розміру позовних вимог, поновити позивачу, встановлений законом строк на подання такої заяви. Оскільки перше судове засідання було відкладено з інших причин, у зв`язку з перебуванням головуючого судді по справі у відпустці. Також про обставини, на які позивач посилається у заяві про збільшення позовних вимог, позивач дізнався вже після першого судового засідання.

Представник відповідача-2 та представник третьої особи у судовому засіданні заперечували проти задоволення усного клопотання представника позивача про поновлення строку на подання заяви про збільшення позовних вимог та заперечували проти прийняття до розгляду зміненої редакції позовної заяви, просили суд відмовити у задоволенні заяви позивача про зміну розміру позовних вимог та не приймати заяву до розгляду.

За поясненнями представника відповідача-2, поновлення пропущеного строку є неприпустимим збільшенням процесуального строку, визначеного законом. Тим більше, на думку представника відповідача-2, заяви про відвід позивача, у зв`язку із виконанням ним своїх посадових обов`язків, не є підставою для збільшення позовних вимог.

Як зазначив представник третьої особи, заява позивача про зміну розміру позовних вимог не підлягає задоволенню, бо заявлений розмір є необґрунтованим, а причини пропуску строку на подання такої заяви не можна вважати поважними.

Суд, заслухавши пояснення та думки учасників справи, вивчивши матеріали справи, проаналізувавши норми ЦПК України, дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 2 ЦПК України, основними засадами (принципами) цивільного судочинства є , зокрема, верховенство права , повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін , диспозитивність , пропорційність.

Відповідно до положень ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до положень ст. 121 ЦПК України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій.

Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню цивільного судочинства.

Відповідно до положень ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до положень частин 1, 2, 3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Аналіз викладеного вище вказує, що нормами ЦПК України визначено право позивача на збільшення або зменшення розміру позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди 03.01.2023 року.

Перше судове засідання у цивільній справі, прийнятій до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження ухвалою суду від 07.02.2023 року, було призначене судом на 15:00 годину 04.04.2023 року.

За відомостями із заяви про відвід судді від 23.03.2023 року за вих.№1, судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Кондрашову І.А., справа №932/119/22, за позовом Південного регіонального виробничо-комерційного відділу концерну «Украгротехсервіс» до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, було заявлено відвід, зокрема, з підстав того, що в мережі Інтернет з`явилась негативна інформація стосовно неетичної поведінки судді ОСОБА_1 , яка не була спростована. Крім того, в рамках цивільної справи №200/18989/15-ц суддею Кондрашовим І.А. було заявлено самовідвід, у зв`язку з наявністю такої інформації в мережі Інтернет. Також зі змісту скріншотів дописів у соціальній мережі «Фейсбук», долучених до заяви, видно, що допис стосується події з поліцією, яка мала місце вночі під час комендантської години. Це підтверджується копіями заяви про відвід судді від 23.03.2023 року та скріншотів із сайту соціальної мережі «Фейсбук».

Суд, враховуючи конкретні обставини справи та вимоги заяви позивача, розцінює її як заяву про збільшення розміру позовних вимог. При цьому суд враховує те, що представник позивача обґрунтувала поважність причин пропуску позивачем строку на подання заяви про збільшення позовних вимог, та позивач скористався правом на звернення до суду із заявою про зміну розміру позовних вимог після того, як він дізнався про обставини, які не були йому відомі під час звернення до суду з позовом у січні 2023 року.

Так, суд бере до уваги те, що позивач, пов`язуючи підстави для збільшення позовних вимог, зокрема із своєю професійною діяльністю як судді, посилається на те, що вже після звернення до суду з позовом йому було заявлено відвід в цивільній справі, у зв`язку з подіями, що є підставами позову у цивільній справі, що розглядається. Вказані обставини встановлені судом під час дослідження письмових доказів в рамках вирішення заяви позивача про зміну розміру позовних вимог. Оскільки позов було подано позивачем до суду 03.01.2023 року, заява про відвід судді датована 23.03.2023 року, а перше судове засідання у цивільній справі, що розглядається, було призначене на 04.04.2023 року. При цьому такі події були підставами і для дописів адвоката у соціальній мережі «Фейсбук», що також пов`язано із здійсненням позивачем своїх посадових обов`язків. Суд враховує те, що про обставини, що зумовили звернення до суду із заявою про зміну розміру позовних вимог, мали місце вже після звернення позивача до суду з позовом, та за усними поясненнями представника позивача, стали відомі позивачу після першого судового засідання.

З огляду на викладене вище, суд доходить висновку, що усне клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку на подання заяви про зміну розміру позовних вимог підлягає задоволенню. Оскільки причини пропуску строку на подання такої заяви слід визнати поважними та поновити позивачу відповідний строк, а змінену редакцію позовної заяви в цивільній справі, якою збільшений розмір первісних позовних вимог, прийняти до судового розгляду.

Керуючись ст. ст. 49, 121, 126, 127, 260, 261, 274-279, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку на подання заяви про зміну розміру позовних вимог, заявлене в усній формі, в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, Департаменту патрульної поліції, Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити повністю.

Визнати поважними та поновити позивачу пропущений строк на подання заяви про зміну розміру позовних вимог в цивільній справі №932/91/23.

Прийняти до розгляду змінену редакцію позовної заяви, якою збільшені позовні вимоги позивача, в цивільній справі №932/91/23.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали суду складений 12.07.2023 року.

Суддя Ф.М. Ханієва