Справа №442/3137/23
Провадження №2/442/753/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2023 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючої - судді Грицай М.М.,

секретар судового засідання Антоненко В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дрогобичі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , від імені якої діє представник - адвокат Малицький Віталій Казимирович, до ОСОБА_2 , третя особа: Приватний нотаріус Дрогобицького районного нотаріального округу Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Кіселичник Ірина Миронівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

Позивач, в інтересах якої діє представник - адвокат Малицький Віталій Казимирович, звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її бабуся ОСОБА_1 . Після її смерті відкрилась спадщина. З 2013 року вона проживає в Італії, останній раз приїжджала в Україну у 2016 році. 01.12.2016 виїхала в Італію та більше в Україну не поверталася. На момент, коли позивач перебувала в Україні, 02.08.2016 ОСОБА_3 заповіла усе майно ОСОБА_1 . Про те, що у 2017 році бабуся змінила заповіт і все своє майно заповіла їй вона не знала. У листопаді 2022 року відповідач повідомив їй про те, що ОСОБА_1 померла. На момент складання заповіту та на час смерті останньої їй не було відомо про існування нового заповіту 2017 року. Через жорсткі обмеження через пандемію коронавірусної хвороби в Італії, наявність на її вихованні малолітньої дитини, введення воєєнного стану на території України вона не могла подати заяву про прийняття спадщини. Нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини. Враховуючи вказане, вважає, що причини для пропуску строку на прийняття спадщини є поважними, а тому просить визначити додатковий строк для прийняття такої.

У судове засідання сторони не з`явилася. Відповідач подав заяву про визнання позовних вимог та розгляд справи у його відсутності.

Перевіривши матеріали справи, оцінивши докази, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому їх дослідженні, врахувавши правові норми, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 95 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Дрогобичі Дрогобицького району Львівської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) від 04.12.2021, актовий запис №1173.

Згідно свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) від 31.05.1996, квартира за адресою: АДРЕСА_1 належала на праві спільної сімісної власності ОСОБА_3 та членам її сім`ї - ОСОБА_2 . Записана у реєстрову книгу за №5182. Долучено також технічний паспорт на квартиру.

Згідно заповіту ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від 02.08.2016, остання заповіла належну їй квартиру АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Зареєстровано в реєстрі за №330.

Відповідно до заповіту ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від 04.10.2017, остання заповіла усе майно, що буде належати їй на день смерті, де б воно не було і з чого б не складалося, а також все те, на що вона за законом матиме право, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Зареєстровано в реєстрі за р.№742.

Як вбачається з витягу зі свідоцтва про народження, що видане органом реєстрації авктів цивільного стану Муніципалітетом міста Венеція ІНФОРМАЦІЯ_5 , у ОСОБА_5 та ОСОБА_1 народилася дочка ОСОБА_7 .

Відповідно до листа приватного нотаріуса Дрогобицького районного нотаріального округу ЗМУ МЮ Кіселичник І.М., повідомлено ОСОБА_2 , який діяв на підставі довіреності від 09.12.2022 від імені ОСОБА_1 , що остання не подала заяву про прийняття спадщини у встановлений строк, рекомендовано звернутися з відповідним позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналогічні вимоги щодо звернення спадкоємця до нотаріуса у межах шестимісячного строку передбачені також Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5. Так, згідно із пунктом 3 глави 10 розділу II вказаного порядку, для прийняття спадщини чи відмови від прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви.

У пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 за №7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом України у постановах від 26.09.2012 № 6-85цс12, від 04.11.2015 року № 6-1486цс15, яка є незмінною.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску шестимісячного строку, позивач вказує на необізнаність його як спадкоємця про наявність заповіту, зазначив, що знаходився за кордоном, і до березня 2023 року йому не було відомо про складання батьком ОСОБА_8 заповіту за три дні до дня смерті. Крім того, інші спадкоємці відсутні, так як син спадкодавця - ОСОБА_9 помер, не був одруженим, у нього не було дітей.

Європейський суд з прав людини вказав, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Серявін та інші проти України").

Згідно частини 1 статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 3 статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст. 76-81 ЦПК України, засобами доказування у цивільній справі є письмові, речові і електронні докази, висновки експерта, показання свідків. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Під час розгляду даної справи, судом було здійснено оцінку кожного аргументу позивача, та доказів по справі. На підставі чого було встановлено, що дані докази та аргументи є належними та допустимими, а також відповідають вимогам статті 95 ЦПК України.

Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку. Необізнаність є людським фактором, наявність якого не дає змоги володіти певною інформацією через незалежні від волі особи обставини, а тому вона не може бути підтверджена відповідними доказами.

Вказане узгоджується із постановою Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), в якій вказано, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Про свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права та поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини у випадку доведеності факту необізнаності спадкоємця про існування заповіту вказано також у постановах Верховного Суду від 25.03.2020 у справі №642/2539/18-ц, від 28.05.2021 у справі №688/106/20, від 17.12.2021 у справі № 315/368/19.

Отже, на думку суду, позивач пропустила встановлений строк для прийняття спадщини з поважних причин - через необізнаність про наявність заповіту на її користь, перебуваючи за межами України, наявності ряду обставин, зокрема, введенням на території України воєнного стану, а тому суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для прийняття спадщини після смерті баби позивача терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Відтак, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 200, 206, 247, 258, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задоволити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк, тривалістю два місяці з дня набрання цим рішенням суду законної сили, для подання нею до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті баби ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 10.08.2023.

Суддя М.М.Грицай