Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2023 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Чепурнова В. О.,

з участю секретаря судового засідання Галас А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 308/16777/22 за позовом ОСОБА_1 та її представника адвоката Калинич Оксани Іллівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

У С Т А Н О В И В:

позивач та її представник звернулися до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 24 жовтня 2015 року між сторонами було укладено шлюб, який зареєстровано у виконавчому комітеті Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області. Вказують, що протягом тривалого часу після реєстрації шлюбу їх сімейне життя погіршувалося, що у кінцевому результаті призвело до фактичного припинення шлюбних відносин через відсутність порозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини. Також зазначають, що протягом тривалого часу ведення між сторонами спільного господарства припинено, як у неї, так і у відповідача, на ґрунті сімейно-побутових проблем та протилежних поглядів на сімейне життя, розвинулася неприязнь один до одного, втрачено почуття любові, довіри та поваги. Крім цього звертають увагу суду на те, що позивачу невідомо місцезнаходження її чоловіка, зв`язок вони не підтримують, зі слів знайомих знає, що чоловік перебуває за кордоном, а проживати у шлюбі, якого немає у реальному часі позивач не бачить підстав, оскільки хоче поваги до себе та справжню родину. На підставі наведеного позивач не може розірвати шлюб у органах РАЦСу, тому просить суд розірвати шлюб між ними, строк на примирення, за вказаних нею у позові обставин не надавати.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Калинич А.І не з`явилися, однак й у позові, й у поданих заявах просили розглядати справу без їх участі, позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просили такі задовольнити, посилаючись на викладені у позові обставини.

Відповідач ОСОБА_2 та його представник адвокат Німець О.М. у судове засідання також не з`явилися, протягом розгляду справи остання подавала заяву про відкладення розгляду справи через перебування у щорічній відпустці, однак жодного доказу цьому до суду на надала. У дане судове засідання подала заяву про надання сторонам строку для примирення строком на шість місяців та зупинення розгляду справи.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до такого висновку.

Встановлено, що 24 жовтня 2015 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис № 337, про що свідчить свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1 , видане повторно Ужгородським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Ужгородському районі Закарпатської області Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. І.Франківськ) 13 грудня 2022 року. Прізвища подружжя після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_4 , ОСОБА_4 .

Також встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося, про що свідчать викладені у позові обставини, дітей від даного шлюбу у сторін немає.

При вирішенні клопотання представника відповідача про надання сторонам строку для примирення, суд констатує таке.

Адвокат вказує, що відповідач прагне зберегти сім`ю, має на меті всіляко сприяти налагодженню стосунків з позивачем, розуміє, що відносини на відстані це важко, однак він працює за кордоном з метою належного забезпечення своєї сім`ї. Задля збереження сім`ї просить суд надати строк для примирення тривалістю шість місяців.

Позивач та її представник у позовній заяві просили не надавати строк на примирення та розірвати шлюб. Неодноразово вказували, що позов підтримують в повному обсязі.

Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як роз`яснено у 10 Постанови Пленуму ВСУ від 21 грудня 2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» при визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

При цьому Закон не визначає, які саме заходи можуть застосовуватися судом для примирення подружжя.

Згідно з ч. 7 ст. 240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Разом з тим у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 15.01.2020 у справі № 200/952/18 (провадження № 61-14859св19) викладено висновок про те, що надання строку для примирення є виключно правом суду, а не його обов`язком.

Суд також звертає увагу, що наявність наміру для примирення лише в одного подружжя без згоди на це іншого подружжя не є правовою підставою для надання строку для примирення. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом, цікавитися обставинами їх приватного життя, вимагати надання доказів порушення сімейних обов`язків особистого характеру тощо, тобто суд не у змозі змусити подружжя примиритися.

Згідно зі ст. 51 Конституції України та ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Таке положення національного законодавства України відповідає ст. 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

За приписами ч. 3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Таким чином враховуючи думки сторін по справі, а також те, що справа перебуває на розгляді Перечинського районного суду з лютого 2023 року, протягом вказаного відрізку часу у сторін було достатньо можливостей для примирення, які не обов`язково вживати лише після надання судом такого строку за судовим рішенням, керуючись принципами ст. 24 СК України щодо добровільності інституту шлюбу, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання відповідача про надання строку на примирення.

Наведене дозволяє суду зробити висновок про те, що сторони втратили почуття поваги, любові та довіри один до одного і їх сім`я розпалася остаточно. Умови для їх примирення відсутні, а цей шлюб є формальним і подальше його збереження суперечить інтересам сторін.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

За правилами ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу, згідно якої позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 цього Кодексу суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя ОСОБА_4 і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам, суд вважає, що шлюб між ними слід розірвати.

Згідно із ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а відтак з відповідача підлягають стягненню понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати в розмірі 992,40 грн сплаченого судового збору.

Керуючись ст. 24, 56, 105, 112 СК України, ст. 6-13, 76, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

позов ОСОБА_1 та її представника адвоката Калинич Оксани Іллівни до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.

Шлюб, зареєстрований 24 жовтня 2015 року у виконкомі Кам`яницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, актовий запис № 337, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити дошлюбне прізвище « ОСОБА_6 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 ; місце проживання: АДРЕСА_1 .

Представник позивача: адвокат Калинич Оксана Іллівна, місцезнаходження: 88000 Закарпатська область м. Ужгород, вул. Загорська, 51/9.

Відповідач: ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ; місце проживання: АДРЕСА_2 .

Представник позивача: адвокат Німець Олена Михайлівна, місцезнаходження: 88000 Закарпатська область м. Ужгород, вул. Срібляста, 1/2.

Головуючий: Чепурнов В. О.