Справа № 308/7238/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

26 липня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Данко В.Й.,

за участю секретаря судового засідання - Павлюх Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгороді в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Ужгородська міська рада Закарпатської області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Ужгородська міська рада Закарпатської області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням.

У позовній заяві позивач посилається на те, що ОСОБА_1 на праві приватної власності належить житловий будинок, який знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . ОСОБА_3 є ії донькою , яка за даною адресою не проживає з 1988 року, комунальні платежі не сплачує і в утриманні житла участі не бере, особистих речей дочки в будинку не має.

Вказує, що звернутись до доньки з проханням про зняття з реєстрації по АДРЕСА_1 ОСОБА_1 не може, оскільки з 2004 р. з нею втрачений зв`язок. Реєстрація відповідачки в будинку створює перешкоди у належному їй праві володіння, користування та розпорядження житловим будинком, у оформленні субсидії на комунальні послуги, тому є необхідність для визнання її такою, що втратила право користування житловим будинком.

Зазначає, що оскільки з вересня 2004 р. ОСОБА_1 втратила зв`язок з донькою , яка мешкала в м. Біле Поле Республіки Чорногорії і місце її знаходження не відоме, Ужгородським РУП ГУНП у Закарпатській області внесено відомості в ЄРДР № 0003881 від 02 серпня 2006 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України. Ужгородським РУП ГУНП у Закарпатській області також заведено оперативно - розшукову справу «Розшук» № 1101616 від 02 вересня 2006 р.. Вказує, що заходи розшуку щодо встановлення місця знаходження ОСОБА_3 результатів не надали.

Вказує, що Відповідачка ОСОБА_3 за адресою реєстрації в АДРЕСА_1 відсутня більше року без поважних на те причин, спільним побутом з ОСОБА_1 не пов`язана, домовленості між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , як власником житла, щодо порядку використання жилого будинку відсутні, наявні правові підстав для з визнання особи такою, що втратила право користування житловим будинком.

Враховуючи вищенаведене, позивачка просить ухвалити рішення, яким визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .

Представник позивача подала до суду заяву, в якій просить розглянути справу без участі позивачки та її представника.

Відповідачка в судове засідання не з`явилася повторно, будучи належним чином повідомлена про час та місце слухання справи. Відзив у визначений судом строк відповідачка не подала. А тому суд приходить до переконання про можливість розглянути справи у відсутності відповідачки згідно вимог ч. 3 ст. 223, ч. 1 ст. 280 ЦПК та ухвалює заочне рішення.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Ужгородської міської ради Закарпатської області в судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, клопотань про відкладення судового засідання чи розгляду справи за його відсутності до суду не надходило.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, надавши оцінку наявним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу окремо шляхом їх всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з копії свідоцтва про народження, виданого повторно, серії НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є донькою ОСОБА_1 .

Як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 26.05.2021 року (спадкова справа №136/2020 року, зареєстровано в реєстрі за №4-144) та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 27.05.2021 року (індексний номер витягу 258674462), ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 успадкувала від ОСОБА_4 та є власником житлового будинку з надвірними будовами та спорудами, що розташований в АДРЕСА_1 .

Як вбачається з відповіді відділу обліку та моніторингу інформації місця проживання ГУДМС України в закарпатській області, зареєстрованим місцем проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є АДРЕСА_1 .

Листом Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 11.09.2022 року вих. №9993/106/25-2022 та листом Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 20.06.2023 року №8741/106/25-2023 підтверджується, що відносно безвісті зниклої громадянки ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заведено ОРС категорії «Розшук» № 1101616 від 02.09.2006 року. На даний момент проводиться робота по розшуку особи, яка являється безвісно зниклою.

Згідно із ч.1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. ст. 81, 82 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання.

Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Статтею 41 Конституції України та ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997р.відповідно до Закону №475/97-ВР від 17.07.1997р. Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2,4,7 та 11 до Конвенції закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює правовласника володіти, користуватися та розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Відповідно до ч.2 ст.405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Виходячи із змісту норм ст.ст. 71, 72 ЖК України, відповідно до роз`яснень, викладених у п.10 постанови Пленуму Верховного Суду УРСР від 12 квітня 1985 року № 2 Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України з наступними змінами при вирішення спору про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, судам необхідно з`ясовувати причини відсутності особи у жилому приміщенні понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім`ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 зареєстрована, але не проживає понад один рік.

Таким чином, судом встановлено факт відсутності відповідача у житловому приміщенні протягом тривалого часу та суду не наведено доказів поважності такої тривалої відсутності.

За таких обставин позовну вимогу про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням, потрібно задовольнити.

Керуючись ст. 321, 391 ЦК України, ст. ст. 5, 13, 81, 82, 247, 258, 265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Ужгородська міська рада Закарпатської області, про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житловим приміщенням, а саме будинком за адресою АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 , судовий збір у розмірі 1073 (одна тисяча сімдесят три) гривні 60 копійок.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП суду не відомий, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Третя особа без самостійних вимог Ужгородська міська рада Закарпатської області, адреса місцезнаходження: 88000, м. Ужгород, пл.. Поштова, 3, .

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.Й. Данко