Справа № 383/1526/23
Номер провадження 2/383/505/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2023 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Адаменко І.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Зербул С.В.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження, у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області, в залі засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області цивільну справу №383/1526/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через свого представника адвоката Бондаренко І.А. звернулася до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , бабуся позивача, після смерті якої відкрилася спадщина на земельну ділянку площею 9,52 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0142, та яка належала ОСОБА_2 . За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 11.04.2015 року, посвідчений приватним нотаріусом Бобринецького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А., згідно якого заповіла усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона згідно з законом матиме право позивачу ОСОБА_1 . Вказує, у встановлений шестимісячний строк, позивач не звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, так як цьому завадили поважні причини, а саме з 28.12.2021 року по 18.01.2022 рік вона перебувала на лікуванні з порушенням поперекових та інших міжребцевих дисків з радикудопатією (G55.1) хронічний вертеброгенний попереково-крижовий радикуліт з значним больовим синдромом і грубим порушенням стато-диніміки. Коли позивач звернулася до приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиної С.А. для оформлення спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , виявилося, що вона пропустила шестимісячний строк, причини пропуску якого вважає поважними.

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 20.09.2023 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 16.10.2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Бондаренко І.А. в судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, від представника позивача адвоката Бондаренко І.А. до суду надійшла заява про слухання справи за відсутності сторони позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі. Не заперечили проти ухвалення заочного рішення у справі у разі неявки відповідача (а.с.61).

Представник відповідача Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області в судове засідання не з`явився по невідомій суду причині, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином. До суду не надійшло заяв чи клопотань. Відзиву на позовну заяву від відповідача також не надходило.

Відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

На підставі ст.280 ЦПК України, оскільки належним чином повідомлений відповідач до суду не з`явився, не подав заяв чи клопотань про розгляд справи без його участі та відзиву на позов, тому, враховуючи згоду позивача, суд ухвалює заочне рішення.

Суд, дослідивши зібрані в судовому засіданні докази, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис №236, виданеБобринецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 12.07.2021 року (а.с.7).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на земельні ділянці, площею 9,52 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташована на територіїКетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області, кадастровий номер :02:000:0142, яка належала спадкодавцю ОСОБА_2 на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-КР №002883 виданого Веселівської сільською радою народних депутатів від 12.10.2001 року (а.с.12), даний факт також підтверджується Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку від 23.08.2017 рокуНВ 017 (а.с.13-15).

За життя ОСОБА_2 склала заповіт від 11.04.2015 року, посвідчений приватним нотаріусом Бобринецького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А., зареєстрованого в реєстрі за №519, згідно якого заповіла ОСОБА_1 усі її права та обов`язки, які їй належали на момент складання цього заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть належати їй у майбутньому та усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі, все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона згідно з законом матиме право (а.с.11).

Родинні зв`язки між позивачами та померлою ОСОБА_2 , яка доводиться позивачу бабусею, підтверджуються свідоцтвом про народження батька позивача ОСОБА_3 , де в графі мати зазначено « ОСОБА_2 », свідоцтвом серії НОМЕР_2 , виданим повторно Веселівською сільською радою Бобринецького району Кіровоградської області від 15.07.1970 року, актовий запис 7 (а.с.8), свідоцтвом про народження позивача ОСОБА_4 , серії НОМЕР_3 , виданим Веселівською сільською радою Бобринецького району Кіровоградської області від 15.07.1980 року, актовий запис 5, де в графі батько зазначено ОСОБА_3 (а.с.9).

Позивач ОСОБА_1 уклала шлюб з ОСОБА_5 та змінила прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб, серії НОМЕР_4 , виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Світловодську реєстраційної служби Світловодського міськрайонного управління юстиції у Кіровоградській області від 08.10.2014 року, актовий запис №257 (а.с.10).

Постановою приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області Трошиною С.А. відмовлено у вчиненні нотаріальної дії ОСОБА_1 , оскільки вона пропустила шестимісячний строк для прийняття спадщини та не вчинила дій, передбачених ст.ст.1268-1271 ЦК України (а.с.17).

З матеріалів спадкової справи №66/2023, яка заведена 12 вересня 2023 року до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , вбачається, що ОСОБА_1 06.09.2023 року звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини за заповітом (а.с.39).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №74041806 від 21.09.2023 року та Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №74041818 від 21.09.2023 року встановлено, що за життя ОСОБА_2 склала заповіт, номер у спадковому реєстрі 71224937, який посвідчений 11.04.2015 року, та який на час розгляду справи є чинний (а.с.36-37).

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно ст. 1269 п.1 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини та у відповідності до ст. 1270 п.1-2 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постановах від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12, від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через власну пасивну поведінку, то правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини немає.

Відповідно до ч. 4ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду від 28.11.2018 у справі № 494/498/16-ц зроблено висновок, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд зобов`язаний дослідити поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 332/1434/15-ц зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьоїстатті 1272 ЦК Українипро надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо).

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду України у справі №750/262/20 від 11.11.2020 року.

Оскільки спадщина після смерті ОСОБА_2 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , тому строк для прийняття спадщини після смерті останньої закінчився 10.01.2022 року.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, ОСОБА_1 посилалася, у тому числі, на свою тривалу хворобу, а саме з 28.12.2021 року до 18.01.2022 року перебував на лікуванні з порушенням поперекових та інших міжребцевих дисків з радикудопатією (G55.1) хронічний вертеброгенний попереково-крижовий радикуліт з значним больовим синдромом і грубим порушенням стато-диніміки, що підтверджується консультаційним висновком спеціаліста від 09.08.2023 року (а.с.16). Вказане захворювання не давало їй можливості вчасно прибути до органів нотаріату, або іншим чином подати встановлені законом документи на отримання спадщини, тобто у позивача мали місце поважні причини пропуску строку для подачі заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті її бабусі ОСОБА_2 , які пов`язані з об`єктивними, непоборними істотними труднощами для спадкоємця на вчинення таких дій.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

У постанові Верховного суду від 21 жовтня 2021 року у справі №332/3796/19 (провадження № 61-10896св21) вказано, що «вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового мана; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4)перебування спадкоємців на строкові службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємці про наявність заповіту тощо.

Відповідно до висновків Верховного Суду України у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, викладених у Постанові від 23.11.2020рокуу справі №315/714/19, у аналогічних спірних правовідносинах, гостре раптове захворювання у сукупності з незначним терміном пропуску строку звернення до органів нотаріату із заявою про прийняття спадщини, є підставою для задоволення позову про надання додаткового строку на звернення із такою заявою.

За змістом статей 12,81,89,263 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Суд вважає, що зазначені позивачкою обставини та причини пропуску нею строку для подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 є об`єктивними та поважними, вони могли бути перешкодою для прийняття спадщини встановлений законом строк.

Тому, на підставі вище наведеного, суд приходить до переконання, що позовні вимоги позивачки обґрунтовані та підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 2-5, 12, 13, 76-81, 83, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280 ЦПК України, ст.ст. 16, 328, 1216, 1217, 1218, 1220, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Кетрисанівської сільської ради Кропивницького району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в два місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , та який рахувати з дня набрання законної сили рішенням суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт НОМЕР_5 виданий Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області від 12.11.2004 року, реєстраційний номер облікової картки платника НОМЕР_6 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Кетрисанівськасільська рада Кропивницького району Кіровоградської області, , юридична адреса:вул. Шкільна 47, с.Кетрисанівка, Кропивницького району Кіровоградської області, п.і.27247.

Повне судове рішення складено 16.11.2023 року.

Суддя І.М. Адаменко