Справа №: 398/1950/23
провадження №: 2/398/1539/23
УХВАЛА

Іменем України

"15" серпня 2023 р. м.Олександрія

Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді Подоляк Я.М.,

за участю секретаря судового засідання Буличової Н.В.,

розглянувши в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовом, відповідно до якого просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 аліменти на утримання їх спільного малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дати звернення до суду з вказаним позовом і до досягнення сином повноліття.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 02.06.2023 року відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено на 23.06.2023 року 08год 40хв.

У судове засідання, призначене на 23.06.2023 року сторони не з`явилися, про час та дату розгляду справи повідомлені належним чином. Розгляд справи судом було відкладено на15.08.2023 року 11год 30хв.

У судове засідання, призначене на 15.08.2023, сторони не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

В телефонній розмові позивач повідомила, що наразі вони помирились з відповідачем, обоє батьків приймають участь в утриманні сина, тому наразі потреби у примусовому стягненні з відповідача аліментів на утримання останнього немає. З`явитись до суду та подати заяву про залишення позову без розгляду не має змоги, оскільки працює з робочим графіком, який позбавляє її можливості це зробити.

За таких обставин суд провів розгляд справи в порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Підстави для відкладення судового засідання, згідно з ст. 223 ЦПК України відсутні, оскільки неявка заявника в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав).

Положення ч. 1 ст. 128 ЦПК України, враховується судом у системному зв`язку із положеннями ч. 5 ст. 223 ЦПК України, згідно якої суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Як зазначив Верховний Суд (ВС/КЦС № 310/12817/13 від 22.05.2019), повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Така ж правова позиція викладена і Постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18.

Частиною 4 ст. 12 ЦПК встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Позивач двічі не з`явилась в судове засідання, доказів поважності причин неявки до суду та заяви про розгляд справи за її відсутності не подала.

Відтак, процесуальна бездіяльність позивача не може ставити під сумнів здійснення судом судочинства, а вирішення справи в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Невиконання покладених на позивача обов`язків має визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Беручи до уваги, що позивачу було повідомлено про час та місце проведення судового засідання, вона повторно не з`явилася в судове засідання, суд вважає, що позовну заяву необхідно залишити без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що залишення позову без розгляду не порушує та не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 257, 353 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини, залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, вона має право звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на її апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу було подано протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Я.М.Подоляк