Ухвала

31 липня 2023 року

м. Київ

справа № 754/4020/22

провадження № 61-10818ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Луспеника Д. Д. розглянув касаційну скаргу Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Сіті Фінанс Груп» до ОСОБА_1 , Головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Берегового Владислава Сергійовича, третя особа на стороні відповідачів - ОСОБА_2 , про зняття арешту та з розшуку заставного майна,

ВСТАНОВИВ:

Учервні 2022 року товариство з обмеженою відповідальністю «Сіті Фінанс Груп» (далі - ТОВ «Сіті Фінанс Груп»)звернулося до суду із зазначеним вище позовом.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 26 вересня

2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду

від 31 травня 2023 року позов ТОВ «Сіті Фінанс Груп» задоволено. Звільнено з-під арешту рухоме майно, а саме: автомобіль «MERCEDES-BENZ» модель:

S 350, категорія: легковий, колір: чорний, рік виробництва: 2017, Номер кузова: НОМЕР_1 , VIN/номер шасі (кузова/рами): НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_3 , який було накладено на підставі постанови Головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України ВП НОМЕР_4 від 09 липня 2019 року.

Скасовано розшук автомобіля «MERCEDES-BENZ» модель: S 350, категорія: легковий, колір: чорний, рік виробництва: 2017, Номер кузова: НОМЕР_1 , VIN/номер шасі (кузова/рами): НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_3 .

Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

19 липня 2023 року Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, із застосуванням засобів поштового зв`язку, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року, у якій просить оскаржувані судові рішення скасувати, за результатами розгляду справи ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову ТОВ «Сіті Фінанс Груп»відмовити у повному обсязі.

1. Касаційна скарга подана до Верховного Суду з пропуском строку

на касаційне оскарження, проте касаційна скарга містить клопотання

про поновлення цього строку, із посиланням на те, що останній пропущено

з поважних причин, оскільки копія повного тексту оскаржуваної постанови апеляційного суду від 31 травня 2023 року надійшла на електронну адресу заявника лише 21 червня 2023 року, на підтвердження чого надає докази.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо

в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.

Ураховуючи наведені заявником обставини, Верховний Суд уважає, що строк на касаційне оскарження пропущено з поважних причин, а тому його слід поновити.

2. Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

У змісті касаційної скарги Департамент державної виконавчої служби Міністерства юстиції України порушує питання про відстрочення сплати судового збору.

Посилається на те, що Міністерство юстиції України є органом державної влади з обмеженим фінансуванням, розрахунково-касове обслуговування якого здійснюється Державною казначейською службою України та лише

в межах відкритих асигнувань, фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України, а з огляду на значну кількість судових справ та складність прогнозування подальших фінансових надходжень заявник просить відстрочити сплату судового збору

Згідно із частинами першою та третьою статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення

у справі.

Вирішуючи клопотання Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про відстрочення сплати судового збору, суд урахував, що заявник не обґрунтував наявність підстав для відстрочення сплати судового збору та не надав жодних доказів на підтвердження неможливості сплати судового збору.

При цьому обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації

з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14 січня 2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20) зробила правовий висновок про те, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю.

Предметом справи, що розглядається, не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров'ю, тому клопотання Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про відстрочення сплати судового зборузадоволенню не підлягає.

Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що з 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2 481,00 грн.

Згідно із підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України

«Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481,00 грн).

Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду касаційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового

збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при

поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.

Відповідно, з урахуванням предмета спору та прохальної частини касаційної скарги заявникові необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4 962,00 грн

(2 481,00 х 200%).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду

у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено за такими реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) - 899998, рахунок отримувача (стандарт ІВАN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», призначення платежу (вказати номер справи та інші необхідні відомості).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.

За таких обставин, заявникові необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги. На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддеюпостановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення їх недоліків.

Керуючись статтями 136, 185, 389, 390, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про поновлення строку на касаційне оскарження задовольнити.

Поновити Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України строк на касаційне оскарження рішення Деснянського районного суду міста Києва від 26 вересня 2022 року та постанови Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року.

У задоволенні клопотання Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги відмовити.

Касаційну скаргу Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України на рішення Деснянського районного суду міста Києва

від 26 вересня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду

від 31 травня 2023 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д. Д. Луспеник