Справа № 143/636/22
УХВАЛА
22.11.2023 року м. Погребище
Погребищенський районний суд Вінницької області
головуючого судді Сича С.М.,
за участю секретаря Левченко М.О.,
представника позивача адвоката Маліцького М.В.,
відповідача ОСОБА_2 ,
представника відповідача адвоката Гончарука Р.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Погребище Вінницького району Вінницької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів Публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про стягнення матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-
В провадженні Погребищенського районного суду Вінницької області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів Публічне акціонерне товариство «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», про стягнення матеріальної та моральної шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.
22.11.2023 року на адресу суду від представника позивача адвоката Маліцького М.В. надійшла заява про збільшення позовних вимог, в якій він просить:
- стягнути із ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта» на користь ОСОБА_1 245763 грн. 32 коп.;
- стягнути із ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду, яка складається із різниці між розміром матеріального збитку і страховою виплатою, в сумі 199654 грн. 32 коп.
Крім того, просить поновити строк для подання означеної заяви про збільшення позовних вимог.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Маліцький М.В. просять прийняти заяву про збільшення позовних вимог та розглянути її разом із первісним позовом.
Відповідач ОСОБА_2 просив відмовити у прийняття цієї заяви.
Представник відповідачки ОСОБА_3 адвокат Гончарук Р.О. просив залишити заяву про збільшення позовних вимог без розгляду, посилаючись на її подання представником позивача поза межами встановленого законом процесуального строку.
Заслухавши думку учасників справи, з`ясувавши зміст поданої представником позивача заяви про збільшення позовних вимог, дослідивши матеріали справи в обсязі, необхідному для вирішення питання про прийняття означеної заяви, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Згідно із ст. 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.
У пунктах 6, 7 ч. 2 ст. 43 ЦПК України встановлено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.
В п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України закріплено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідно до частин 1-3 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.
Системний аналіз положень ст.ст. 49, 279 ЦПК України дає підстави стверджувати, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, то збільшення позовних вимог допускається до початку першого судового засідання у справі, оскільки підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.
Близький за змістом висновок щодо застосування приписів ст.ст. 49, 279 ЦПК України сформульований у постанові Верховного Суду від 31.03.2021 року у справі №357/8533/19.
Ухвалою судді від 09.09.2022 року відкрито провадження у справі та постановлено її проводити за правилами спрощеного позовного провадження. Призначено перше судове засідання для розгляду справи по суті на 13.10.2022 року (а.с. 26, 27).
Таким чином, заява про збільшення позовних вимог, ураховуючи приписи п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, могла бути подана до суду не пізніше 13.10.2022 року.
За правилами ст. 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
За ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
За загальним правилом причина пропуску процесуального строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Зважаючи на ту обставину, що заява про збільшення позовних вимог була подана після закінчення встановленого законом процесуального строку, і представник позивача не навів обґрунтованих доводів щодо поважності причин його пропуску, суд дійшов висновку, що підстави для поновлення вказаного процесуального строку відсутні.
Разом із цим, суд відзначає, що первісні позовні вимоги пред`явлені ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Натомість, у заяві про збільшення позовних вимог від 22.11.2023 року позовні вимоги, крім відповідачів, звернуті ще й до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», яка в розглядуваній справі має процесуальний статус третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів.
За змістом цивільного процесуального законодавства особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.
У постанові Верховного Суду від 18.05.2022 року у справі № 570/5639/16-ц зазначено, що зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
Із наведеного випливає, що пред`явлення додаткових позовних вимог до особи, яка не була визначена у первісній позовній заяві як відповідач, не може кваліфікуватися як зміна предмету позову або збільшення позовних вимог в розумінні приписів ст. 49 ЦПК України.
Відтак, пред`явлення після відкриття провадження у справі додаткових позовних вимог до ПАТ «Національна акціонерна страхова компанія «Оранта», тобто до особи, яка не була визначена у первісній позовній заяві як відповідач, слід розцінювати як подання іншого (ще одного) позову, що виключає можливість розгляду заяви представника позивача як збільшення розміру заявлених позовних вимог.
Крім того, за правилами ч. 5 ст. 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частинами третьою, четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копій такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. Таке надсилання може здійснюватися в електронній формі через електронний кабінет з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі.
Проте, в порушення наведених приписів цивільного процесуального законодавства до заяви про збільшення позовних вимог не додано доказів направлення її копії іншим учасникам справи.
Ураховуючи, що заява про збільшення позовних вимог подана поза межами процесуального строку і підстав для його поновлення суд не вбачає, то, не зважаючи на наведені вище недоліки поданої заяви та невиконання при її поданні вимог процесуального законодавства, суд дійшов висновку про залишення її без розгляду з підстав? передбачених ч. 2 ст. 126 ЦПК України.
Керуючись ст.ст. 49, 126, 258, 259, 260, 279 ЦПК України, суд, -
У хвалив:
Заяву представника позивача адвоката Маліцького М.В. про збільшення позовних вимог від 22.11.2023 року залишити без розгляду.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду через Погребищенський районний суд Вінницької області протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя