У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

24 серпня 2023 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області І.Д.Калієвський, розглянувши матеріали за позовом Маньківської селищної ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та третьої особи ОСОБА_5 про виділ у натурі частки з нерухомого майна спільного майна,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся в суд з позовом до відповідачів та третьої особи про виділ у натурі частки з нерухомого майна спільного майна.

На підставу своїх вимог спирається на те, що за адресою: АДРЕСА_1 , був розташований об`єкт нерухомості - нежитлова будівля загальною площею 966, 5 кв. м.

Внаслідок знесення одного з приміщень та проведеного перепланування приміщень загальна площа об`єкта нерухомості зменшилася до 931,3 кв. м.

Об`єкт нерухомості знаходився у спільній частковій власності наступних осіб на наступних підставах: ОСОБА_1 (підстава - договір купівлі - продажу, посвідчений приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу 19.12.2006 за №4775);

ОСОБА_2 (підстава - свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 20.05.2008 серії НОМЕР_1 , видане виконавчим комітетом Маньківської селищної ради);

ОСОБА_4 (підстава - договір купівлі-продажу, посвідчений приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу 04.03.2008 за №872);

ОСОБА_6 (підстава - договір купівлі-продажу, посвідчений приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу 05.03.2008 за №892;

ОСОБА_7 (підстава - договір купівлі-продажу, посвідчений приватним нотаріусом Маньківського районного нотаріального округу 05.03.2008 за №887);

Маньківська районна рада (підстава - свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 02.12.2006 серії НОМЕР_2 , видане виконавчим комітетом Маньківської селищної ради).

Після набуття вказаними особами права спільної часткової власності загальна площа об`єкта нерухомості зменшилася до 926,6 кв. м.

Частка у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомості, що належала Маньківській районній раді, дорівнювала 31 % від загальної площі об`єкта, а саме 287,7 кв. м.

Вказані факти підтверджуються, зокрема, листом Маньківського виробничого відділку КП «ЧООБТІ» від 25.08.2020 року №18/16, розрахунком часток Маньківського виробничого відділку КП «ЧООБТІ» від 27.07.2023, свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 02.12.2006 серії НОМЕР_2 , виданим виконавчим комітетом Маньківської селищної ради та витягом від 04.03.2008 №5540676 з Державного реєстру правочинів, наданим приватним нотаріусом Старосвітською О.Г.

Інформація, що міститься у листі Маньківського виробничого відділку КП «ЧООБТІ» від 25.08.2020 року №18/16 та у розрахунку часток Маньківського виробничого відділку КП «ЧООБТІ» від 27.07.2023, була надана на підставі документів про право власності співвласників об`єкта нерухомості, актуальних станом на 01.01.2013.

Відповідно до листа Маньківського виробничого відділку КП «ЧООБТІ» від 25.08.2020 року №18/16 та свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 02.12.2006 серії НОМЕР_2 об`єкт нерухомості (а в подальшому - його частина) знаходився в оперативному управлінні Маньківської центральної районної лікарні.

Відповідно до акту приймання-передачі між Маньківською центральною районної лікарнею та Центром комплексної реабілітації для осіб з інвалідністю, затвердженого головою Маньківської районної ради 15.09.2020, та відповідно до акту приймання - передачі основних засобів між Маньківською центральною районної лікарнею та Центром комплексної реабілітації для осіб з інвалідністю, затвердженого головою Маньківської районної ради 15.09.2020, частина об`єкта нерухомості площею 287,7 кв. м. (частина нежитлового приміщення старого корпусу терапії), власником якої була Маньківська районна рада, була передана на баланс Центру комплексної реабілітації для осіб з інвалідністю.

Рішенням виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 15.10.2020 № 81-20 поштова адреса об`єкта нерухомості була змінена в частині номера будинку - з «АДРЕСА_1» на «АДРЕСА_2». Пунктом 2 цього рішення ОСОБА_6 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 та директора Центру комплексної реабілітації для осіб з інвалідністю було зобов`язано звернутись до відповідних органів для внесення змін до документів.

Маньківською районною радою було прийнято рішення від 12.11.2020 року №51-7/VII про припинення права оперативного управління Центру комплексної реабілітації для осіб з інвалідністю на частину об`єкта нерухомості площею 287,7 кв. м. та про її безоплатну передачу у власність Маньківської селищної ради. З невідомих для позивача причин у цьому рішенні Маньківською районною радою не взято до уваги зміну поштової адреси об`єкта нерухомості в частині номера будинку - з «буд. АДРЕСА_1 » на « АДРЕСА_2 », тому в ньому вказано стару адресу об`єкта нерухомості.

Рішенням Маньківського районного суду Черкаської області від 03.12.2020 у справі №701/1065/20, що набрало законної сили 04.01.2021, ОСОБА_7 та ОСОБА_6 було виділено в натурі їх частки у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомості площею відповідно 96,4 кв. м. та 127,6 кв. м.

Рішенням виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 29.01.2021 № 8-21 було змінено «поштову адресу частці нерухомого майна… ОСОБА_6 по АДРЕСА_1 на АДРЕСА_3 » - тобто фактично присвоєно адресу новому об`єкту нерухомості, який виник внаслідок виділення за рішенням суду частки у натурі. 21.05.2021 право власності на цей новий об`єкт нерухомості на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 21.05.2021 року №312 набула ОСОБА_8 , що підтверджується інформаційною довідкою від 13.04.2023 року №329002508. 25.07.2023 право власності на цей новий об`єкт нерухомості на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна від 25.07.2023 року №1860 набула ОСОБА_5 , що підтверджується інформаційною довідкою від 03.08.2023 року №341405240.

17.02.2021 право власності на частку у праві спільної часткової власності на об`єкт нерухомості від ОСОБА_7 за договором дарування від 17.02.2021 року №238 набула ОСОБА_3 , що підтверджується інформаційною довідкою від 05.05.2023 № 331289756.

За рішенням Маньківської селищної ради від 11.01.2021 року №4-2/VIII було створено юридичну особу - комунальну установу «Центр надання соціальних послуг Маньківської селищної ради».

Маньківською селищною радою вирішено прийняти частину об`єкту нерухомості площею 287,7 кв. м., що підтверджується її рішенням від 11.02.2021 року №5-108/VIII, в тому числі додатком №4 до цього рішення.

Відповідно до акту приймання - передачі основних засобів від 15.02.2021 між Центром комплексної реабілітації для осіб з інвалідністю та Маньківською селищною радою, затвердженого селищним головою 15.02.2021, Маньківська селищна рада прийняла від Центру комплексної реабілітації для осіб з інвалідністю частину об`єкта нерухомості площею 287,7 кв. м.

Маньківська селищна рада звернулась до державного реєстратора прав на нерухоме майно виконавчого комітету Паланської сільської ради Уманського району Черкаської області Косолапа Віктора Івановича із заявою про реєстрацію права власності на частину об`єкту нерухомості площею 287,7 кв. м. Вказаним державним реєстратором прав на нерухоме майно прийнято рішення від 27.03.2023 № 66943877 про відмову в проведенні реєстраційних дій у зв`язку з перебуванням об`єкту нерухомості в процесі поділу, що унеможливлює технічно внести записи про право власності.

Станом на сьогодні співвласниками об`єкта нерухомості є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та Маньківська селищна рада, що підтверджується, зокрема, інформаційною довідкою від 05.05.2023 року №331289756. При цьому відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав право власності на частини об`єкта нерухомості, власниками яких є ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 зареєстровано за адресою АДРЕСА_1 , що, вважає, обумовлено невиконанням цими співвласниками рішення виконавчого комітету Маньківської селищної ради від 15.10.2020 року №81-20, яким поштова адреса об`єкта нерухомості була змінена в частині номера будинку - з «буд. АДРЕСА_4 » та яким цих осіб було зобов`язано звернутись до відповідних органів для внесення змін до документів.

Відповідно до підпункту 23 пункту 3 постанови Верховної Ради України №807-IX від 17.07.2020 «Про утворення та ліквідацію районів» у Черкаській області ліквідовано Маньківський район.

Відповідно до підпункту 23 пункту 1 постанови Верховної Ради України №807-IX від 17.07.2020 «Про утворення та ліквідацію районів» у Черкаській області утворено Уманський район (з адміністративним центром у місті Умань) у складі територій Бабанської селищної, Баштечківської сільської, Буцької селищної, Дмитрушківської сільської, Жашківської міської, Іваньківської сільської, Ладижинської сільської, Маньківської селищної, Монастирищенської міської, Паланської сільської, Уманської міської, Христинівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Рішенням Маньківської селищної ради №24-14/VIII від 30.11.2022 вулиця Павлова у смт Маньківка Уманського району Черкаської області була перейменована на вулицю Шпитальну.

Таким чином, об`єкт нерухомості станом на сьогодні знаходиться на АДРЕСА_5 .

Нормативно-правове обґрунтування позовної вимоги

Відповідно до частини 1 статті 317 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до частини 1 статті 319 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до частини 2 статті 319 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до частини 3 статті 319 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Відповідно до частини 4 статті 319 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV власність зобов`язує.

Відповідно до частини 1 статті 321 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Пунктом 1 частини 1 статті 2 Закону України від 01.07.2004 року №1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» передбачено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України від 01.07.2004 року №1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» однією з загальних засад державної реєстрації прав є обов`язковість державної реєстрації прав у Державному реєстрі прав.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 Закону України від 01.07.2004 року №1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» право власності на нерухоме майно підлягає державній реєстрації.

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України від 01.07.2004 року №1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення, меліоративні мережі, складові частини меліоративної мережі.

Таким чином, закон не тільки дає право, а й навіть зобов`язує Маньківську селищну раду як власника частини об`єкта нерухомості площею 287,7 кв. м. зареєструвати право власності на таку частину. Однак, в силу того, що об`єкт нерухомості перебуває в процесі поділу, Маньківська селищна рада фактично позбавлена права на офіційне визнання і підтвердження державою факту набуття нею права власності, та, водночас, не може виконати відповідний обов`язок щодо державної реєстрації такого права. Крім того, порушено право Маньківської селищної ради як власника розпоряджатись майном, оскільки відсутність державної реєстрації права власності фактично позбавляє її можливості здійснювати правочини щодо цього майна.

Відповідно до частини 1 статті 386 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності.

Відповідно до частини 1 статті 391 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 № 435-IV способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Відповідно до частини 1 статті 355 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Відповідно до частини 1 статті 356 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Відповідно до частини 1 статті 361 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV співвласник має право самостійно розпорядитися своєю часткою у праві спільної часткової власності.

Відповідно до частини 1 статті 364 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Відповідно до частини 3 статті 364 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Відповідно до частини 4 статті 364 Цивільного кодексу України від 16.01.2003 року №435-IV договір про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню.

Але, відповідно до статті 46-1 Закону України від 02.09.1993 року №3425-XII «Про нотаріат» нотаріус під час вчинення нотаріальних дій з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості обов`язково використовує також відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного земельного кадастру та Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва.

Водночас відповідно до інформаційної довідки від 05.05.2023 № 331289348 право власності на частину об`єкта нерухомості площею 287,7 кв. м. в Державному реєстрі речових прав все ще зареєстровано за Маньківською районною радою.

При цьому відповідно до пункту 2-1 частини 1 статті 3 Закону України від 01.07.2004 року №1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» однією з загальних засад державної реєстрації прав є одночасність вчинення нотаріальної дії з нерухомим майном, об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості та державної реєстрації прав, а відповідно до пункту 5 частини 1 статті 24 цього ж закону наявність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями є підставою для відмови в державній реєстрації прав.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 49 Закону України від 02.09.1993 року №3425-XII «Про нотаріат» нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо вчинення такої дії суперечить законодавству України.

За таких умов виділення у натурі частки з нерухомого спільного майна шляхом укладення відповідного договору не є можливим. Нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, під час посвідчення такого договору виявить суперечність між заявленим Маньківською селищною радою та вже зареєстрованим за Маньківською районною радою правом власності на частину об`єкта нерухомості, наслідком чого стане відмова у вчиненні нотаріальної дії. Нотаріальне посвідчення договору про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна за таких умов буде суперечити законодавству України.

Отже, виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна в позасудовому порядку в даному випадку є неможливим.

Однак, через те, що об`єкт нерухомості перебуває в процесі поділу, унеможливлює офіційне визнання і підтвердження державою факту набуття позивачем права власності на частину об`єкта нерухомості та розпорядження такою частиною.

Права позивача порушено не відповідачами, однак вони є заінтересованими особами в силу наявності об`єкта нерухомості у спільній частковій власності, а тому зазначені у цій позовній заяві в якості відповідачів.

Відповідно до частини 1 статті 5 Цивільного процесуального кодексу України від 18.03.2004 року №1618-IV здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини 2 статті 5 Цивільного процесуального кодексу України від 18.03.2004 року №1618-IV у випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

За таких умов, вивчивши передбачені законом способи захисту прав, вважаю, що законом не визначено ефективних способів захисту прав позивача, а тому вважаю, що належним способом захисту порушених прав позивача є виділ у натурі частки Маньківської селищної ради з нерухомого спільного майна судом - тобто, спосіб захисту прав, не передбачений законом. В результаті виділу у натурі частки Маньківської селищної ради з нерухомого спільного майна виникне новий самостійний об`єкт нерухомості, власником якого буде лише селищна рада. Це дозволить присвоїти такому новоствореному об`єкту нову адресу відповідно до Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» та постанови Кабінету Міністрів України від 07.07.2021 року №690 «Про затвердження Порядку присвоєння адрес об`єктам будівництва, об`єктам нерухомого майна» для відокремлення від об`єкта, що перебуває в процесі поділу, і усуне перешкоди для державної реєстрації права власності Маньківської селищної ради.

За наявних обставин представни к позивача звернувся до суду із даним позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/813/23 за позовом Маньківської селищної ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та третьої особи ОСОБА_5 про виділ у натурі частки з нерухомого майна спільного майна.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 14 вересня 2023 року о 10 годині 30 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, буд. 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасника справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 14 вересня 2023 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 14 вересня 2023 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Уразі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.court.gov.ua/sud2312/.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя І.Д.Калієвський