Справа №303/6804/23
УХВАЛА

03 серпня 2023 року м. Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Полянчук Б.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинку та визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 про поділ будинку та визнання права власності.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України.

Так, до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, оскільки до позовної заяви долучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн. за позовними вимогами немайнового характеру про поділ будинку, але не долучено квитанцію про сплату судового збору за позовними вимогами майнового характеру.

Позивачка зазначила в позовній заяві ціну позову в розмірі 104 грн. 62 коп., але встановлена позивачкою ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна.

Водночас ч 2 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» передбачає, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попереднього визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір підлягає оплаті в розмірі одного відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на час звернення з позовом до суду складає 1073,60 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 13420 грн.

Звертаючись з позовом до суду позивачка долучила до нього звіт про оцінку майна від 08.02.2023, який неможливо взяти до уваги на підтвердження вартості спірного майна виходячи з наступного.

Так, відповідно до ст.9 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Згідно зі статтею 6 зазначеного Закону оцінювачами можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які склали кваліфікаційний іспит та одержали кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог цього Закону, але до звіту не долучено докази того, що оцінювач ОСОБА_3 відповідає вимогами ст.6 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Крім того, постановою КМУ України № 1440 від 10.09.2003 затверджено «Національний стандарт № 1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», який у п.1 передбачає, що національний стандарт N 1 (далі - Стандарт) є обов`язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав (далі - майно) суб`єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Відповідно до п.56 Стандарту звіт про оцінку майна складається в електронній та паперовій формі, якщо складання звіту про оцінку майна в паперовій формі передбачено нормативно-правовими актами з оцінки майна або договором на проведення оцінки майна, та може складатися в повній або стислій формі.

Оцінювачем звіт про оцінку майна складено в стислій формі, але він не відповідає вимогам п.57 Стандарту, який передбачає, що звіт про оцінку майна дозволяється складати у стислій формі у разі доопрацювання (актуалізації) оцінки об`єкта оцінки на нову дату оцінки, а також в інших випадках, визначених відповідними національними стандартами.

У звіті про оцінку майна, складеному у стислій формі, повинні зазначатися етапи проведення незалежної оцінки майна, здійснені оціночні процедури, міститися висновок про вартість, а також зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація.

У звіті про оцінку майна, складеному у стислій формі з метою доопрацювання (актуалізації) оцінки на нову дату, повинні зазначатися:

дата оцінки та дата завершення складення звіту, а у разі потреби - строк дії звіту та висновку про вартість майна відповідно до вимог законодавства;

мета проведення оцінки та перелік обмежень щодо застосування результатів оцінки;

перелік нормативно-правових актів, відповідно до яких проводиться оцінка;

додаткові відомості про зібрані і використані під час доопрацювання (актуалізації) оцінки вихідні дані та інша інформація про об`єкт оцінки, які можуть вплинути на достовірність та об`єктивність оцінки майна, проведеної на нову дату;

висновки про існуюче та найбільш ефективне використання об`єкта оцінки, їх зміну порівняно з попередньою датою оцінки;

зміст використаних методичних підходів, методів та оціночних процедур, у разі потреби - з наведенням необхідних розрахунків, а також змісту відповідних застережень і припущень;

висновок про вартість майна;

додатки з вихідними даними та іншою інформацією, що були використані в процесі проведення оцінки.

Крім того п.59 Стандарту передбачає, що звіт про оцінку майна підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання, але наданий суду звіт не підписано оцінювачем.

Також наданий суду звіт не відповідає п.60 Стандарту, оскільки не містить всіх відомостей, які повинні в ньому зазначатись, а саме: коротку характеристику об`єкту; використані методичні підходи.

Відсутність доказів на підтвердження вартості майна має суттєве значення при вирішенні питання про відкриття провадження по справі, оскільки відповідно до п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Враховуючи, що позивачкою не зазначено та не надано суду доказів вартості спірного майна, тому на підставі ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» їй необхідно попередньо встановити розмір судового збору в сумі 13420 грн. та зобов`язати сплатити судовий збір у зазначеному розмірі за позовними вимогами майнового характеру.

Таким чином, усуваючи недоліки позову позивачці необхідно сплатити судовий збір у розмірі 13420 грн. за реквізитами банківської установи, уповноваженої приймати судовий збір: отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Мукачівська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0007383; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір; призначення платежу «судовий збір за позовом (ПІБ чи найменування), Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області та надати суду докази його сплати.

Згідно ч.1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху, а позивачці необхідно надати термін для виправлення її недоліків.

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір»,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ будинку та визнання права власності - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали та роз`яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя