Миколаївський районний суд Одеської області
Номер проведження 2-п/508/2/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 серпня 2023 року Миколаївський районний суд Одеської області в складі:

головуючої судді Корсаненкової О.О.

за участю секретаря Сівачової І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у смт.Миколаївка Одеської області заяву ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Бей Інна Олександрівна, про перегляд заочного рішення у цивільній справі № 947/18331/22 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини від 17.05.2023 року, суд

установив:

Заочним рішенням Миколаївського районного суду Одеської області від 17.05.2023 року позов ОСОБА_2 задоволено.

Розірвано шлюб, зареєстрований між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 27.10.2007 року Третім відділом реєстрації актів цивільного стану Приморського районного управління юстиції м.Одеси, актовий запис № 568.

Стягнуто із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 , фактично проживаючої за адресою АДРЕСА_3 , аліменти на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 18.08.2022 року і до повноліття дитини.

Стягнуто з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , витрати по сплаті судового збору у розмірі 992, 40 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави (ГУК в Одеській обл./ смт.Миколаївка/22030101 код за ; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0015696; код платежу 22030101) судовий збір у розмірі 992, 40 грн.

Ухвалою суду від 18.05.2023 року було виправлено описку у резолютивній частині заочного рішення Миколаївського районного суду Одеської області від 17.05.2023 року по цивільній справі № 947/18331/22 (абзаци три, чотири, одинадцять), а саме РНОКПП позивача ОСОБА_2 замість « НОМЕР_1 » вказано правильний - « НОМЕР_2 ».

30.06.2023 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення, в якій просить суд скасувати заочне рішення від 17.05.2023 року та призначити справу до розгляду в загальному порядку. В обґрунтування заяви заявник зазначає, що дізнався про винесене заочне рішення від своєї матері, яка отримала його копію поштою 08.06.2023 року. В свою чергу, ОСОБА_1 не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, оскільки він зареєстрований за адресою Хмельницька область Кам`янець-Подільський район смт.Смотрич, але з січня 2022 року знаходиться на заробітках в Республіці Польща, де він тимчасово проживає, що підтверджується відповідними документами. Відповідач не отримував судові виклики, тому в судове засідання не з`явився та не повідомив про причину неявки. Зазначив, що вони з дружиною постійно підтримували сімейні стосунки та він надавав матеріальну допомогу, але остання не повідомляла йому, що подала до суду вказану позовну заяву. Зокрема, з лютого 2022 року дружина з сином декілька місяців перебували з ним у Польщі, проживали як одна сім`я, батько забезпечував та забезпечує дитину всім необхідним, що підтверджується відповідними квитанціями. Заявник заперечує проти стягнення з нього аліментів у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, оскільки в них на утриманні перебуває одна дитина, що тягне за собою стягнення аліментів у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів. У зв`язку з чим вважає, що заочне рішення підлягає перегляду для реалізації його права на справедливий судовий розгляд і законний захист прав, через те, що ОСОБА_1 неналежним чином було повідомлено про розгляд даної справи, де він був позбавлений можливості подавати докази та заперечувати, що є підставою для скасування заочного рішення. Також відповідач просить поновити йому строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

27.07.2023 року на адресу суду від ОСОБА_2 надійшло заперечення на заяву про перегляд заочного рішення, відповідно до якого остання вважає, що дана заява не підлягає задоволенню. Зазначає, що зміст заяви відповідача не відповідає дійсності, оскільки в кінці лютого 2022 року вони разом з сином через військову агресію Росії проти України були вимушені виїхати за кордон, а саме до Польщі, де проживає батько дитини, задля збереження життя та здоров`я дитини. В перший час відповідач був вимушений витратити на них з сином трохи більше грошей ніж звичайно, проте, після того як ОСОБА_2 почала отримувати допомогу від держави, він знову самоусунувся від цього обов`язку. Проживаючи поряд, батько зазвичай у будні дні працював на фурі та приїздив до сина на вихідні та святкові дні. Саме цей період відповідач називає «проживали як одна сім`я». Після цього остання переконалась, що вони мають різні погляди на спосіб життя, а їх спільне проживання призводить до постійних сварок та остаточно вирішила офіційно розірвати стосунки з відповідачем. Після повернення в Україну, вона повідомила ОСОБА_1 про намір розірвати шлюб, що позитивно вплинуло на регулярність перерахування коштів сину у розмірі 2 000, 00 3 000, 00 грн., щомісяця, що підтверджується наданими копіями платіжних доручень. Тобто, відповідач був обізнаний про намір ОСОБА_2 подати позов про розірвання шлюбу, а також він повідомлявся на офіційну поштову адресу, на яку йому направлялись усі процесуальні документи, судові повістки, екземпляр позовної заяви. Дані поштові відправлення отримувала матір відповідача та передавала йому. Після того, як відповідач ознайомився з позовною заявою, він дзвонив ОСОБА_2 і висловлював свої невдоволення. Щодо незгоди відповідача з вимогою про стягнення аліментів у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, оскільки в них на утриманні перебуває одна дитина, що тягне за собою стягнення аліментів у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, зазначила, що на даний час вони разом з дитиною проживають окремо в орендованій квартирі, що потребує додаткових матеріальних витрат, а також мати фактично сама виховує сина, оскільки батько проживає за кордоном, що створює додаткове навантаження по догляду та вихованню дитини на одного з батьків, чим певним чином з`являється дисбаланс між зусиллями, які мають прикладати обоє з батьків для розвитку дитини. Крім того, дитина має алергічні захворювання та несвоєчасне і недостатнє лікування, що спричиняє у нього високий розвиток бронхіальної астми. Також, у відповідача відсутні інші особи, яких він утримує.

Заявник та його представник в судове засідання не з`явилися, просили розглянути дану заяву (як вбачається з її змісту) за їх відсутності, на її задоволенні наполягали.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, заявою від 27.07.2023 року просила розглянути дане питання без її участі.

У відповідності до ч.1 ст.287 ЦПК України, неявка сторін у судове засідання не є перешкодою у розгляді заяви про перегляд заочного рішення.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали заяви та цивільної справи, судом встановлено такі факти та відповідні ним правовідносини.

Згідно із ст.284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відповідно до ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

За приписами ч.1 ст.127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (частина 4 статті 284 ЦПК України).

Заочне рішення у даній справі було ухвалено 17.05.2023 року. Копію повного заочного рішення суду було отримано матір`ю відповідача (як вбачається зі змісту заяви) поштою 09.06.2023 року, що підтверджується поштовим повідомленням, що міститься у матеріалах справи (а.с.74).

Разом із тим, з ордеру на надання правничої (правової) допомоги вбачається, що адвокат Бей І.О. надає ОСОБА_1 правову допомогу на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженої законом на надання безоплатної правової допомоги № 71 від 29.06.2023 року (а.с.114).

Із заявою про перегляд заочного рішення відповідач через свого представника звернувся 30.06.2023 року, що підтверджується поштовим конвертом. Тобто, відповідач звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду з пропуском встановленого двадцятиденного строку, передбаченого ч.3 ст.284 ЦПК України.

Проте, зважаючи на перебування відповідача у Польщі, що підтверджується відповідними документами, та необхідність певного часу для укладення договору із адвокатом, суд вважає це достатньо поважними причинами для поновлення пропущеного строку для звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що 1) відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і 2) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, у контексті даної статті наявність однієї з підстав, зазначених у частині ч.1 статті 288 ЦПК України, не спричиняє скасування заочного рішення. Лише у своїй сукупності названі обставини спричиняють скасування заочного рішення. Наявність лише однієї з них не приносить відповідачеві позитивного результату, внаслідок чого він зберігає можливість оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що даний позов надійшов до суду 18.08.2022 року.

Ухвалою Київського районного суду м.Одеси від 07.09.2022 року вищезазначену цивільну справу в порядку п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України було постановлено передати на розгляд до Котовського районного суду Одеської області.

Ухвалою Котовського районного суду Одеської області від 01.02.2023 року вищезазначену цивільну справу в порядку п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України було постановлено передати на розгляд до Ананьївського районного суду Одеської області.

Розпорядженням Ананьївського районного суду Одеської області від 08.03.2023 року вищезазначену цивільну справу в порядку ст.ст.31, 33 ЦПК України було передано на розгляд до Миколаївського районного суду Одеської області.

Ухвалою суду від 15.03.2023 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків.

На виконання ч.6 ст.187 ЦПК України, судом була отримана інформація про зареєстроване місце проживання відповідача (а.с.42).

Ухвалою суду від 21.03.2023 року було відкрито провадження у вищезазначеній цивільній справі та призначено судовий розгляд. Відповідачу було запропоновано подати відзив на позов.

В порядку п.2 ч.7 ст.128 ЦПК України, у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч.3 ст.130 ЦПК України, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Ухвалу про відкриття провадження, позовну заяву із додатками та судову повістку було направлено за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Зазначені документи були отримані 14.04.2023 року, про що свідчить відповідне поштове повідомлення (а.с.62).

Отже, відповідач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, відзив на позов поданий не був, причини його неподання суду повідомлені не були.

Слід зазначити, що підставою для скасування заочного рішення є не тільки поважність причин неявки у судове засідання та неподання відзиву, а й докази, на які посилається заявник, повинні мати істотне значення для правильного вирішення справи.

До заяви про перегляд заочного рішення не додано жодного доказу, щоб мав істотне значення при вирішенні справи.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Посилання представника заявника на те, що позивач із сином декілька місяців з лютого 2022 року проживали разом із відповідачем у Польщі як одна сім`я, при цьому ОСОБА_1 забезпечував сина усім необхідним, не має значення для вирішення цього спору, зважаючи на те, що позов було подано у серпні 2022 року особисто позивачем через засоби поштового зв`язку України, що підтверджується відповідним поштовим конвертом (а.с.25).

Посилання представника заявника на те, що оскільки на утриманні сторін по справі перебуває одна дитина, це тягне за собою стягнення аліментів у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, а не 1/3 частини, суд вважає необґрунтованим з наступних підстав:

Зі змісту ст.182 СК України вбачається, що вирішуючи питання щодо розміру аліментів, суд повинен ураховувати: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.

Відповідно до ч.2 ст.182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.

Згідно із ст.183 СК України, частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом. Якщо стягуються аліменти на двох і більше дітей, суд визначає єдину частку від заробітку (доходу) матері, батька на їх утримання, яка буде стягуватися до досягнення найстаршою дитиною повноліття. Той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.

Аналізуючи вищезазначені положення можна дійти висновку, що той із батьків, разом з яким проживає дитина, не позбавлений можливості звернутися до суду із позовом про стягнення аліментів на утримання дитини у більшому розмірі, ніж 1/4 частина від заробітку (доходу) платника аліментів, а суд вирішить дане питання із урахуванням усіх обставин.

Пояснення представника заявника щодо перебування ОСОБА_1 у Польщі на заробітках та подані платіжні квитанції за 2022-2023 роки свідчать про те, що відповідач має можливість сплачувати аліменти на утримання дитини у визначеному розмірі.

Отже суд констатує відсутність у справі доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ч.3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

За встановлених обставин, проаналізувавши аргументи представника заявника, зважаючи на відсутність доказів поважності причин неявки відповідача та/або його представника в судове засідання без повідомлення про причини неявки, а також не подання відзиву на позовну заяву, враховуючи неподання заявником доказів, які б мали істотне значення для вирішення справи, а також необґрунтованість тих обставин, на які він посилається, у зв`язку з чим вони не могли вплинути на результат судового рішення, з яким не погоджується представник, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись ст. ст. 284, 286, 287 ЦПК України, суд

постановив:

Поновити ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Бей Інна Олександрівна, процесуальний строк для подачі заяви про перегляд заочного рішення суду.

Заяву ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Бей Інна Олександрівна, у цивільній справі № 947/18331/22 від 17.05.2023 року за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини залишити без задоволення.

Ухвала про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення даної ухвали.

Рішення може бути оскаржене до суду Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів.

Суддя Олена КОРСАНЕНКОВА