Справа № 296/6503/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" серпня 2023 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Драча Ю.І.,

секретаря судового засідання - Алексеєнко В.В.,

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Корольовського районного суду м. Житомира із вказаним позовом в якому просить суд визначити їй додатковий строк протягом двох місяців для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 .

Позов обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача. Після його смерті відкрилась спадщина на автомобіль марки OPEL, модель Vectra 1.6.1, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 1989 року випуску. Спадкоємцями за законом після померлого є позивач та дружина покійного ОСОБА_3 - ОСОБА_4 .

Позивач зазначила, що за усним розпорядженням покійного батька вказаний автомобіль мала успадкувати дружина батька, тому вона не зверталась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Однак, 13.06.2023 ОСОБА_4 повідомила позивача, що звернувшись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини їй стало відомо про те, що за життя покійний тато позивача склав заповіт, яким розпорядився все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він за законом матиме право, заповів позивачу по справі - ОСОБА_1 . Заповіт складений 13.05.2020 під час перебування позивача у зоні бойових дій, тому просив встановити додатковий строк для прийняття спадщини.

Ухвалою суду від 10.07.2023 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін в судове засідання.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позов підтримали та просили задовольнити з підстав викладених в ньому.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином. Відзиву на позов не подавав.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1222, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

Як визначено ч. ч. 1, 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Стаття 1262 Цивільного кодексу України встановлює, що у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Згідно із частинами першою, третьою, п`ятою статті 1268 Цивільного кодексу України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1269 Цивільного кодексу України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 Цивільного кодексу України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження та копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища.

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 .

За життя, ОСОБА_3 складено заповіт посвідчений приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Житомирської області Євдокимовим С.М., за реєстровим номером 790. Відповідно до заповіту ОСОБА_3 заповів все своє майно ОСОБА_1

ОСОБА_1 звернулась до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Фещенко А.С. із заявою про прийняття спадщини, однак їй відмовлено, оскільки пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд дійшов висновку про наявність у неї об`єктивних труднощів для своєчасного подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька - ОСОБА_3 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у два місяці.

Керуючись ч.3 ст.1272 ЦК України, ст. ст. 77-81,141, 263, 265, 287 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 додатковий строк протягом двох місяців для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті батька - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 . Адреса реєстрації: АДРЕСА_1

Відповідач: Територіальна громада в особі Житомирської міської ради. Юридична адреса: м. Житомир, майдан С.П. Корольова,4/2

Головуючий суддя Ю. І. Драч