Номер провадження: 22-ц/813/6940/23
Головуючий у першій інстанції Куриленко О. М.
Доповідач Драгомерецький М. М.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

28.08.2023 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді судової колегії судової палати у цивільних справах Драгомерецького М.М., розглянувши питання про відкриття апеляційного провадження по справі за апеляційною скаргою адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - державний нотаріус Київської державної нотаріальної контори у місті Одеса Савицька Олена Юріївна про визнання права власності у порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

05 липня 2023 року адвокат Зозулянський Д.О. в інтересах ОСОБА_1 подав безпосередньо до суду апеляційної інстанції апеляційну скаргу на вищезазначене рішення суду, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поважності причини пропуску строку на апеляційне оскарження зазначено, що позивач ОСОБА_1 та її представник до теперішнього часу не отримували копію рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року, лише 05 червня 2023 року представник ознайомився із матеріалами справи.

У зв`язку з викладеним адвокат Зозулянський Д.О. в інтересах ОСОБА_1 просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року.

24 липня 2023 року до Одеського апеляційного суду надійшли матеріали даної цивільної справи.

Перевіривши матеріали справи, приходжу до висновку, що провадження за апеляційною скаргою не може бути відкрито, апеляційну скаргу слід залишити без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

При цьому, в своїй практиці Європейський суд з прав людини вказує на те, що право на справедливий розгляд судом, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду (рішення у справі «Рябих проти Росії»). Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Європейський Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення.

У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine) від 03 квітня 2008 року).

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, яке набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду та забезпечення принципу правової визначеності.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, №17160/06 та №35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

Поважними причинами для поновлення строку на апеляційне оскарження визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

З матеріалів справи встановлено, що рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року ухвалено без участі позивача ОСОБА_1 та її представника.

При цьому апеляційний суд враховує, що саме ОСОБА_1 було ініційовано судове провадження, оскільки остання є позивачем в справі, їй було достовірно відомо про відкриття провадження у справі, представник позивача неодноразово звертався до суду із заявами та клопотаннями, брав участь в судових засіданнях. Більш того, представнику ОСОБА_1 адвокату Довженку О.Ю. на його електронну адресу, яку він особисто вказував, як засіб зв`язку, направлялась судова повістка про виклик до суду на 30.05.2022 на 11.00 год (т. 2 а.с. 20-21).

Таким чином, позивач ОСОБА_1 як ініціатор даної цивільної справи, зобов`язана була цікавитись відомим їй провадженням, не ухилятись від отримання інформації про рух справи та не допускати свідомих маніпуляцій для затягування судового процесу, однак остання протягом тривалого періоду часу жодним чином не цікавилась результатом розгляду даної справи, не вживала заходів, щоб дізнатися про стан відомого судового провадження, та жодним чином не реалізовувала своє право на доступ до судового рішення та оскарження його в апеляційному порядку, у визначений вимогами ст. 354 ЦПК України строк, хоча мала таку можливість.

Доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, відносно того, що ОСОБА_1 не отримувала копію рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року не може бути поважною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження, оскільки це суперечитиме завданням та засадам цивільного судочинства, визначеним статтею 2 ЦПК України.

Так, для отримання інформації щодо стану розгляду судової справи та прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» та «Єдиний державний реєстр судових рішень» за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду.

Вирішуючи питання щодо поважності пропуску строку на оскарження, апеляційний суд враховує правовий висновок Верховного суду України викладений в ухвалі по справі №5-45кз17 від 24 лютого 2017 року, відповідно до якого несвоєчасне отримання копії судового рішення саме по собі не може бути визнано поважною причиною пропуску строку. Визнати поважною причиною можливо лише в сукупності з іншими обставинами, обумовленими поважністю, з огляду на які цей строк було пропущено. Особа має також можливість реалізувати своє право на доступ до судових рішень через Єдиний державний реєстр судових рішень шляхом пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Відповідно до даних Єдиного державного реєстру судових рішень повний текст рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року оприлюднено на сайті 13 червня 2022 року.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).

Згідно ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

На осіб, які беруть участь у справі, також покладається обов`язок не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Отже, за умови достатньої зацікавленості та здійснення відповідного моніторингу, ОСОБА_1 будучи достовірно обізнаною про розгляд справи в суді, не була позбавлена можливості своєчасно цікавитись станом розгляду справи, ініціатором якої вона є, також мала можливість ознайомитись з текстом рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень та оскаржити його в апеляційному порядку у встановлений законом строк.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та може призвести до порушення прав іншої сторони процесу. Зазначена конвенційна норма зобов`язує щоб судові процедури були справедливі для обох сторін справи.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку заявник при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Також, прецедентна практика Європейського Суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримка процесу практично рівнозначна відмові в правосудді (Рішення Суду у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16 грудня 1992 року).

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 357 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 ЦПК України і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

За наведених обставин, відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційну скаргу адвоката Зозулянського Д.О. в інтересах ОСОБА_1 слід залишити без руху та роз`яснити право на звернення до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 року, в якій зазначити поважні підстави для поновлення процесуального строку та підтвердити їх належними доказами, протягом десяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Крім того, до апеляційної скарги не додані документи, що підтверджують сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, відповідно до вимог п. 3 ч. 4 ст. 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 1 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

З матеріалів апеляційної скарги встановлено, що при поданні позовної заяви ОСОБА_1 , сплаті підлягав судовий збір в розмірі 11 350 гривень.

Таким чином, з урахуванням характеру вимог позовної заяви, сума судового збору, що підлягає сплаті при подачі апеляційної скарги становить 17 025 гривень (11 350 грн. * 150 %).

Тому, ОСОБА_1 слід сплатити судовий збір в сумі 17 025 гривень на розрахунковий рахунок: Отримувач коштів: ГУК в Од.обл./Малиновськ. р-н/22030101. Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526. Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.). Код банку отримувача (МФО): 899998. Рахунок отримувача: UA0015757. Код класифікації доходів бюджету: 22030101. Призначення платежу*;101_______(код клієнта за ЄДРОПУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____________(ПІБ чи назва установи організації), Одеський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно направити на адресу Одеського апеляційного суду (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 24-а; E-mail: ).

Частиною 2 ст. 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 356 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовуються положення ст. 185 ЦПК України, яка передбачає залишення позовної заяви (апеляційної скарги) без руху з наданням строку для усунення виявлених судом недоліків.

За вказаних обставин, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката Зозулянського Дмитра Олександровича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 30 травня 2022 рокузалишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Роз`яснити, що в разі невиконання зазначених вимог у встановлений строк, а також якщо вказані в заяві підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з дня її підписання та може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судового збору безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги.

Суддя Одеського апеляційного суду М.М. Драгомерецький