КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

01 вересня 2023 року м. Київ

Унікальний номер справи № 761/2247/23

Головуючий у першій інстанції - Притула Н.Г.

Апеляційне провадження № 22-ц/824/8202/2023

Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Левенця Б.Б., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року по справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Провідна» про визнання дій нечесною підприємницькою діяльністю, визнання звіту нікчемним та скасування, стягнення збитків, відшкодування моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року направлено матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПрАТ «Страхова компанія «Провідна» про захист прав споживачів до Солом`янського районного суду містаКиєва (а.с. 34-35).

Не погодившись з ухвалою районного суду, 31 березня 2023 року ОСОБА_1 подав безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу (а.с. 48-55).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 квітня 2023 року витребувано матеріали цивільної справи з суду першої інстанції (а.с. 57).

24 серпня 2023 року зазначена справа отримана Київським апеляційним судом та 01 вересня 2023 року передана судді-доповідачу.

Згідно з ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

За змістом п. 2 ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, апелянтом пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Безпосередньо в апеляційній скарзі ОСОБА_1 порушив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали та зазначив, що копію оскаржуваної ухвали судом було доставлено на його не офіційну електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 07 лютого 2023 року, проте, у паперовому вигляді копії оскаржуваної ухвали не отримував, а ознайомився зі змістом ухвали лише 23 березня 2023 року в приміщенні суду (а.с. 48-55).

Встановлено, що звертаючись з позовною заявою ОСОБА_1 вказав свої контактні дані, зокрема, електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 1).

У матеріалах справи міститься довідка Шевченківського районного суду міста Києва про доставку електронного листа 07 лютого 2023 року об 15:15:46 год. на електронну пошту апелянта ОСОБА_1 , яку він вказував у своїй позовній заяві (а.с. 36а).

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 суд виходив із того, що якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

Таким чином, апеляційний суд відхилив посилання апелянта на те, що копію оскаржуваної ухвали йому було направлено судом першої інстанції на електронну адресу, яка не є офіційною.

До того ж, апеляційний суд відхилив посилання апелянта на введення в Україні воєнного стану та обстріли міста, оскільки сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Така позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22).

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 не навів обставин, які б перешкоджали йому звернутися до суду з апеляційною скаргою у строк, передбачений ст. 354 ЦПК України, тобто протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання повного судового рішення на електронну пошту 07 лютого 2023 року, при цьому апеляційну скаргу подано лише 31 березня 2023 року.

Отже, наведені апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження суд визнав неповажними.

Згідно з ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

З огляду на викладене, апелянту на виконання вищевказаних положень Закону слід надіслати на адресу апеляційного суду заяву, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Отже, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 185, 354, 356, 357 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду міста Києва від 24 січня 2023 року - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Попередити апелянта, що у разі невиконання вказаних вимог суду та неподання доказів їх виконання до Київського апеляційного суду у встановлений строк, у відкритті апеляційного провадження може бути відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б. Левенець