Справа № 289/999/23
Номер провадження 2/289/368/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

03.08.2023 м. Радомишль

Радомишльський районний суд Житомирської області в складі: під головуванням судді Мельника О.В., за участі секретаря судового засідання Галькевич Ю.В., позивача ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу: за позовною заявою ОСОБА_1 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_2 )про визнання права власності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду із позовом та просить визнати за нею право власності на 1/3 житлового будинку, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_3 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначила, що є власницею 2/3 частин житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд, та з 2007 року по даний час, вона постійно проживає, утримує та доглядає за вищевказаним будинком. Протягом усього часу вона здійснювала поточний та капітальний ремонт, сплачувала комунальні платежі та обробляла прилеглу до будинку земельну ділянку тобто постійно, відкрито і безперервно користується цілим будинком, як власник.

Власником 1/3 будинку є відповідач, але який ніколи в даному будинку не проживав та не був зареєстрованим та протягом усього часу не заявляв про необхідність її виселення, а тому вважає що має право на отримання у власність всього житлового будинку за набувальною давністю.

Позивач в судове засідання з`явилася, позов підтримала, надала додаткові пояснення. Не заперечує щодо заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.280 ЦПК України суд за одночасним існуванням зазначених обставин ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, про що не заперечив позивач.

Заслухавши учасників, дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку про можливість ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів та вважає позов таким, що підлягає до задоволення з наступних підстав.

Спір щодо визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю регулюється вимогами ст.344 ЦК України, зокрема відповідно до частини першої, особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років, набуває право власності на це майно, якщо інше не встановлено цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.344 ЦК України право власності за набувальною давністю на нерухоме майно набувається за рішенням суду.

Набувальна давність визначається, як засіб закріплення майна за суб`єктами, що ним володіють, у випадках, коли вони не мають можливості через певні обставини підтвердити підстави виникнення прав, а також в інших ситуаціях. Право власності за набувальною давністю може бути набутим як на безхазяйні речі, так і на майно, яке належить за правом власності іншій особі.

Відповідно до п.9,11,13,14 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07 лютого 2014 року "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність).

При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності.

Також, відповідна особа має добросовісно заволодіти саме чужим майном, тобто об`єкт давнісного володіння повинен мати власника або бути річчю безхазяйною (яка не має власника або власник якої невідомий). Нерухоме майно може стати предметом набуття за набувальною давністю якщо воно має такий правовий режим, тобто є об`єктом нерухомості, який прийнято в експлуатацію. Відкритість володіння майном означає, що володілець володіє річчю відкрито, без таємниць, не вчиняє дій, спрямованих на приховування від третіх осіб самого факту давнісного володіння. Володілець має поводитися з відповідним майном так само, як поводився б з ним власник. Давнісне володіння є безперервним, якщо воно не втрачалося володільцем протягом усього строку, визначеного законом для набуття права власності на майно за набувальною давністю. Таким чином, набуття відповідною особою права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх указаних умов у сукупності.

Зокрема такий висновок зробила Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 14 травня 2019 року у справі № 910/17274/17.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 додатково пояснила, що будинок АДРЕСА_3 придбала разом із чоловіком ОСОБА_3 за спільні кошти і увесь час там проживала. Діти ОСОБА_3 - ОСОБА_4 та ОСОБА_2 на тей час були дорослі і проживали окремо. В 2008 році чоловік помер, а в 2012 році між нею та синами чоловіка виникло не порозуміння щодо даного будинку і вона оформила свою частку, а щодо оформлення частки відповідачем вона з ним з цього приводу не спілкувалась і з того часу жодного разу не бачила.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 дав аналогічні свідчення та уточнив, що про оформлення спадщини він із братом не повідомляли ОСОБА_1 . Брата не бачив з 2012 року, оскільки він жодного разу до м.Радомишль не приїжджав.

Також судом встановлено, що згідно Акту обстеження соціального стану від 01.09.2022 року складеного депутатом Радомишльської міської ради в присутності свідків, ОСОБА_1 з 20.02.2007 року зареєстрована та користується будинком за адресою АДРЕСА_3 , доглядає за будинком, здійснює поточний ремонт, обробляє біля будинку земельну ділянку.

Згідно довідки виданої виконавчим комітетом Радомишльської міської ради від 30.08.2022 року за № 01-37/260, вбачається, що в житловому будинку АДРЕСА_3 не зареєстровані та не проживають малолітні та неповнолітні діти.

З Свідоцтва про право на спадщину за законом виданого державним нотаріусом Радомишльської державної нотаріальної контори Житомирської області від 28 травня 2012 року зареєстрованого в реєстрі за № 2-578, вбачається, що спадкоємцями майна ОСОБА_3 1941 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є: 1/3 частині його син ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та 1/3 частині його син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в 1/3 частині його дружині ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Як вбачається з довідки про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 03.05.2023 року, що житловий будинок за адресою: АДРЕСА_3 , введений в експлуатацію в 1929 році, загальною площею 57,40 кв. м., житловою площею 32,40 кв.м., за кадастровим номером земельної ділянки № :06:007:0851має оціночну вартість об`єкта - 160648,50 грн., оціночна вартість поліпшень - 123885,22 грн. та оціночна вартість земельної ділянки - 36763,28 грн.

Проведення поліпшень за власні кошти позивач підтверджує наявними Товарними чеками на придбання будівельних матеріалів.

Згідно Технічного паспорту на будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами виготовлений станом на 16.08.2022 рік, який виданий КП «Житомирським обласним міжміським БТІ» Житомирської обласної ради інвентаризаційна справа № 3432, вбачається, що житловий будинок з господарськими будівлями за адресою: АДРЕСА_3 , має загальну площу 57,4 кв. м., житлова кімната 17,4 кв. м., житлова кімната 15,0 кв. м., приміщення кухня площею 3,1 кв. м., приміщення санвузол площею 4,0 кв. м., приміщення кухня-їдальня площею 14,3 кв. м., приміщення веранда площею 3,6 кв. м., сарай площею 37,8 кв. м., вбиральня площею 1,2 кв. м., огорожа 56,1 кв. м..

Згідно наданих квитанцій ОСОБА_1 сплачує рахунки за електропостачання до будинку в АДРЕСА_3 .

Таким чином, позивач з початку 2007 року добросовісно заволоділа будинком за даною адресою і відкрито та безперервно ним володіє, доглядає за будинком та забезпечує його схоронність, обробляє біля будинку земельну ділянку.

Доказів того, що у вказаний час будь-яка інша особа виявила інтерес до вказаного будинку судом не здобуто.

Ніхто, окрім позивача не претендує на будинок, не заявляє ніяких претензій на нього.

Оскільки позивач з 2007 року (більше 10 років) добросовісно, безперервно, відкрито володіє будинком АДРЕСА_3 , за нею може бути визнано право власності на це майно за набувальною давністю, відповідно до ч.1 ст.344 ЦК України.

Таким чином, зібрані у справі докази та їх оцінка вказують на наявність підстав для визнання за позивачем права власності на вищевказаний будинок за набувальною давністю, отже позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 12,23,76,81,141,258,265,273,354 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , (місце знаходження / місце проживання: АДРЕСА_1 ) РНОКППНОМЕР_1 , право власності за набувальною давністю на 1/3 частку житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою АДРЕСА_3 .

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя О. В. Мельник