ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2023 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді Ковалевської Л.М.,

за участі секретаря Омельчук С.А.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в м. Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

На обґрунтування позовних вимог посилається на те, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 12 травня 2018 року, від попереднього шлюбу позивачка має сина ОСОБА_3 , 2016 року народження, якого позивач усиновив. Від спільного подружнього життя у сторін народилася донька ОСОБА_4 , 2019 року народження. Спільне життя у сторін не склалось через різні характери та погляди на життя, із-за чого в сім`ї часто виникають сварки та непорозуміння, що призвело до втрати почуттів один до одного. Подружні стосунки сторони припинили, проживають окремо, спільного господарства не ведуть.

Ухвалою судді Фастівського міськрайонного суду Київської області від 02 грудня 2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

В судове засідання сторони не з`явились, про день слухання справи повідомлені належним чином, позивач подала до канцелярії суду письмову заяву, в якій просила розглянути справу в її відсутності, позов про розірвання шлюбу підтримала, прізвище просила не змінювати та стягнути з відповідача судовий збір в розмірі 992,40 грн., в телефонному режимі відповідач погодився на розірвання шлюбу, справу просив розглянути в його відсутності.

Відповідно до ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов протягом усього часу судового розгляду. Оскільки, визнання відповідачем позову не суперечить вимогам закону і не порушує прав та інтересів будь-яких осіб, суд приймає визнання відповідачем позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України в разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, вивчивши письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 12 травня 2018 року Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, про що зроблено актовий запис №503 (а.с.10).

Від даного шлюбу сторони мають двох малолітніх дітей: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про народження виданою повторно 19.11.2019 Виконавчим комітетом Поправської сільської ради Білоцерківського району Київської області (а.с.11) та доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджено копією свідоцтва про народження виданого 08.02.2019 Виконавчим комітетом Фастівецької сільської ради Фастівського району Київської області (а.с.12).

Частиною третьою статті 105 Сімейного кодексу України визначено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як вбачається з позовної заяви, сторони не підтримують шлюбних відносин, позивач заперечує проти подальшого збереження шлюбу та надання строку для примирення, відповідач погодився на розірвання шлюбу.

Суд дійшов висновку, що шлюб між сторонами носить формальний характер, збереження їх сім`ї є неможливим, подальше спільне життя подружжя буде суперечити їхнім інтересам, а тому є усі підстави для розірвання шлюбу та задоволення позову.

Згідно частиною другою статті 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивачка просила залишити їй шлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Крім того, враховуючи положення п. 1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, яка передбачає, що судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача тому, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 992 грн. 40 коп., що підтверджено квитанцією про сплату №5 від 10.11.2022 (а.с. 1).

Керуючись ст.ст. 4, 12, 81, 235, 263, 265, 268 ЦПК України, ст. 56, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований 12 травня 2018 року Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис №503 між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 - розірвати.

Позивачці після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище « ОСОБА_1 ».

Стягнути з відповідача ОСОБА_2 на користь позивачки ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір в розмірі 992,40 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн.

Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі через суд першої інстанції апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Л.М.Ковалевська