Справа № 308/1732/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 , звернувся до суду із позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Дослідивши матеріали позовної заяви суд приходить до наступного висновку.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки подана з порушенням вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Відповідно п.п.4, 5 ч.3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно прохальної частини позовної заяви, ОСОБА_1 , просить суд:

«Звернути стягнення на предмет іпотеки:® чотирикімнатну квартиру, загальною площею 84,20 кв.м., житлова площа 53,4 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . належну Іпотекодавцям ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 в межах суми боргу ОСОБА_6 за Кредитним договором №109/ФКВ-07 від 04.05.2007 року, у розмірі 816448,31 (вісімсот шістнадцять тисяч чотириста сорок вісім гривень 31 копійка) гривень шляхом проведення прилюдних торгів за початковою ціною встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.»

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує на те, що 04 травня 2007 року між фізичною особою ОСОБА_6 (надалі за текстом - Позичальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Український промисловий банк» було укладено Кредитний договір 15П09/ФКВ-07 (надалі за текстом - Кредитний договір), згідно якого Кредитор видав Позичальнику кредит у сумі 26 000,00 (двадцять шість тисяч доларів США 00 центів) під 14,6 % річних строком до 03.05.2022 року.

Забезпеченням виконання зобов`язань Позичальника за Кредитним договором, є: чотирьох кімнатна квартира, загальною площею 84,2 кв.м., житлова площа 53,4 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 - згідно «Договору іпотеки/нерухомого майна - квартири АДРЕСА_2 від 04.05.2007 року», посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Петрик Н.В. за реєстровим №1194, що належить Іпотекодавцям ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_3 РНОКПП НОМЕР_2 , ОСОБА_4 РНОКПП НОМЕР_3 , ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_4 , ОСОБА_5 РНОКПП НОМЕР_5 , ОСОБА_7 РНОКПП НОМЕР_6 , ОСОБА_8 РНОКПП НОМЕР_7 та ОСОБА_6 РНОКПП НОМЕР_8 .

30.06.2010 р. було укладено договір про передачу активів та кредитних зобов`язань ТОВ «Український промисловий банк» на користь ПАТ «Дельта Банк» (надалі за текстом - Кредитор).

Так, 20.09.2019 року між ПАТ «Дельта Банк» та ОСОБА_1 було укладено договір про відступлення (купівлю-продаж) права вимоги №1948/К, ОСОБА_1 набув право грошової вимоги до ОСОБА_6 .

При цьому позивач зазначає, що Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 12.05.2014 року у справі №308/1717/14-ц було солідарно стягнуто з ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за Кредитним договором №109/ФКВ-07 від 04,05.2007 року в розмірі 203345,68 гривень.

Відділом державної виконавчої служби у місті Ужгороді Південно-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Івано-Франківськ) було відкрито виконавче провадження АСВП №53028081.

Проте, в додатку до позовної заяви ОСОБА_1 , не додано на підтвердження вказаних доводів:

договір від 30.06.2010 р. про передачу активів та кредитних зобов`язань ТОВ «Український промисловий банк» на користь ПАТ «Дельта Банк» (надалі за текстом - Кредитор);

копію рішення яким було солідарно стягнуто з ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за Кредитним договором №109/ФКВ-07 від 04.05.2007 року в розмірі 203345,68 гривень;

копію постанови про відкриття виконавчого провадження.

Окрім того, згідно позовної заяви, позивач зазначає, що об`єкт іпотеки, належить Іпотекодавцям ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_3 РНОКПП НОМЕР_2 , ОСОБА_4 РНОКПП НОМЕР_3 , ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_4 , ОСОБА_5 РНОКПП НОМЕР_5 . ОСОБА_7 РНОКПП НОМЕР_6 , ОСОБА_8 РНОКПП НОМЕР_7 та ОСОБА_6 РНОКПП НОМЕР_8 .

Разом із тим, матеріали позовної заяви не містять підтвердження права власності на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 на час звернення з позовом до суду, тобто актуальної інформації про власників нерухомого майна.

Позивачем згідно наявної в матеріалах позовної заяви квитанції, сплачено судовий збір в розмірі 1095,07 грн.. ОСОБА_1 , зазначає, що позов не містить вимог майнового характеру, ціну позову позивачем не визначено.

Разом із тим, така позиція позивача є помилковою.

Так, у постанові 12 серпня 2021 року №913/680/17 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: вказано на те, що «…позовні вимоги про звернення стягнення на іпотечне майно мають вартісну оцінку, носять майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за вимогами ст.4 закону «Про судовий збір», виходячи з розміру грошових вимог позивача, на задоволення яких спрямовано позов.

Відповідна правова позиція викладена ВП ВС в постанові від 26.02.2019 у справі №907/9/17 та постановах ВС від 7.08.2019 у справі №907/628/17, від 14.05.2019 у справі №904/592/18, від 11.06.2020 у справі №917/1368/17.

Таким чином ВС дійшов висновку, про те, що суди як першої, так і апеляційної інстанцій дійшли правомірного висновку про те, що позовна вимога у даній справі про звернення стягнення на предмет іпотеки носить майновий характер та оплачується судовим збором відповідно до ст.4 закону «Про судовий збір» (скаржником дана обставина не заперечується). Утім, суди попередніх інстанцій дійшли помилкових висновків щодо визначення розміру судового збору.

Окрім того, у постанові КЦС ВС від 2 жовтня 2019 року №307/23/18, вказав на те, що таким чином, розмір судового збору за подання ТОВ «Українська факторингова компанія» позову в частині вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом визнання права власності необхідно обчислювати відповідно до вимог ст.4 закону «Про судовий збір», виходячи із вартості заставного майна.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст.176 ЦПК України, ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

Таким чином позивачу при зверненні до суду із даним позовом, слід було сплатити судовий збір відповідно до визначеної ціни позу, яка відповідно мала бути визначена відповідно вартості іпотечного майна.

Відповідно до п. 1,3 іпотечного договору №109/Zфквіп-07-01, сторони оцінили Предмет іпотеки у 262 600, 00 (двісті шістдесят дві тисячі шістсот, 00 грн.). Згідно позовних вимог вказується вартісні показники у розмірі 816448,31 (вісімсот шістнадцять тисяч чотириста сорок вісім гривень 31 копійка) гривень.

Відповідно до ч.2 ст 176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ст. 4 ч.1 п.1 «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За наведеного вище, суд вважає за доцільне визначити, у відповідності до зазначеного в позові вартості вимог, розмір судового збору, що становить 8164, 48 грн. (816448,31 * 1 відсоток). З урахування того, що позивачем при зверненні до суду уже сплачено судовий збір у сумі 1095,07 грн., то ОСОБА_1 , необхідно доплатити - 7069,41 грн.

Реквізити для сплати судового збору: Отримувач коштів: ГУК у Зак. обл/Ужгородська тг/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37975895; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0007493 ; Кодкласифікації доходів бюджету: 22030101.

Предметом даного позову є звернення стягнення на предмет іпотеки.

За змістом частини першої статті 12, частини першої статті 33 та статті 35 Закону України "Про іпотеку" реалізації права іпотекодержателя звернути стягнення на предмет іпотеки передує реалізація ним права вимагати дострокового виконання основного зобов`язання…

Разом із тим, до матеріалі позовної заяви не містять та до таких не надано підтвердження того, що позивач дотримався вказаної процедури, про таке не йдеться і в самій позовній заяві.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. 175 ЦПК України.

Згідно ст.185 ЦПК України, суддя,встановивши,що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175і177цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 185, 260 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_6 про звернення стягнення на предмет іпотеки, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунути зазначені недоліки позовної заяви протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху. Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош