Справа № 362/3076/23
Провадження 2/362/1595/23
У х в а л а

"25" травня 2023 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., перевіривши матеріали позовної заяви ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в:

25.05.2023 р. до Васильківського міськрайонного суду Київської області звернулося ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Так, позовна заява повинна відповідати вимогам статей 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно ч. 7 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ч. 3 ст. 58 ЦПК України визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Представником у суді може бути адвокат або законний представник (ч. 1 ст. 60 ЦПК України).

Згідно ч.ч. 1, 3, 4 ст. 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами:

1) довіреністю фізичної або юридичної особи;

2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

Крім цього, Велика Палата Верховного Суду у своїй ухвалі від 08.06.2022 р. у справі № 303/4297/20 зазначила, що з 29.12.2019 р. самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону,статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Велика Палата Верховного Суду зауважує, що, починаючи з 29.12.2019 р., самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому,можливість участі у справі за правилами самопредставництваюридичної особитого, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідногозакону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією(у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Разом з цим, до матеріалів позовної заяви у підтвердження повноважень самопредставництва юридичної особи не надано положення, трудовий договір (контракт), яким визначено обсяг повноважень провідного юрисконсульта Департаменту з правового забезпечення. Позаяк, із долученої копії виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань не відслідковується вказана інформація.

Отже, позивачу необхідно подати до суду документи підтверджуючі повноваження самопредставництва, відповідно до вимог ЦПК України, в тому числі копію статуту.

Судом встановлено, що представником позивача в позовній заяві зазначається, що між ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» та ОСОБА_1 укладено договір про постачання електричної енергії постачальником універсальних послуг № 400550637, однак до позовної заяви додано типовий договір, який не містить жодних підписів відповідача та не підтверджує той факт, що ОСОБА_1 ознайомлений з умовами договору.

Крім того, не обґрунтовано правонаступництва прав та обов`язків позивача у відносинах ПрАТ «Київобленерго».

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі наведеного, керуючись ч. ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ТОВ «Київська обласна енергопостачальна компанія» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п`ять днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатись неподаною та повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Кравченко