Єдиний унікальний номер: 379/228/23
Провадження № 2/379/104/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 лютого 2023 рокум.Тараща

Таращанський районний суд Київської області у складі судді Музиченко О.О., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Якименко Лесі Петрівни, третя особа ГУ Держгеокадастру у Київській області, про визнання протиправним та скасування рішення, скасування запису про реєстрацію права та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння,

У С Т А Н О В И В:

10.02.2023 позивач ОСОБА_1 звернувся за допомогою засобів поштового зв`язку до Таращанського районного суду Київської області із позовом до Таращанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Якименко Л.П., третя особа ГУ Держгеокадастру у Київській області, про визнання протиправним та скасування рішення, скасування запису про реєстрацію права та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння.

13.02.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею в указаній судовій справі визначено суддю Музиченко О.О..

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, в ході дослідження змісту поданої позовної заяви та доданих до неї документів, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статей 175, 177 ЦПК України та має недоліки, що перешкоджають прийняттю указаної позовної заяви до розгляду.

Так, вимоги до позовної заяви і документів, що до неї додаються, закріплено у положеннях статей 175-177 ЦПК України.

1. Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

За вимогою п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю такого майна.

В порушення наведених норм, позивач, заявляючи вимогу про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, не визначив вартості цього майна і не вказав у позовній заяві ціну позову.

2. Крім того, згідно п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Всупереч вказаній нормі процесуального закону, в позовній заяві ОСОБА_1 до трьох відповідачів не викладено змісту заявлених позовних вимог щодо кожного із них. При цьому, в прохальній частині позову фактично об`єднано в одну три самостійні позовні вимоги.

3. Також суд зауважує, що положеннями частин 5, 6 статті 177 ЦПК України на позивача покладено обов`язок додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребовування.

Всупереч наведеним положенням закону, звертаючись до суду із вимогою про скасування рішення Таращанської міської ради Київської області від 22.09.2020 №118-78-VII про передачу у власність ОСОБА_2 земельної ділянки, позивачем не додано до позовної заяви оригіналу або належно засвідченої копії оспорюваного рішення органу місцевого самоврядування, а також не заявлено клопотання про витребування цього доказу, оформленого відповідно до вимог статті 84 ЦПК України, у разі відсутності у позивача цього рішення і неможливості його самостійного надання.

4. Крім того, за вимогою ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За положенням ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

У позовній заяві позивачем ОСОБА_1 фактичнозаявлено три позовні вимоги, об`єднані в одну, дві з яких є немайновими, а одна майновою. Зокрема, немайновими вимогами є вимоги про: 1) скасування рішення Таращанської міської ради Київської області від 22.09.2020 №118-78-VII про передачу у власність ОСОБА_2 земельної ділянки та 2) скасування державної реєстрації прав на земельну ділянку з кадастровим номером :01:092:008. Майновою вимогою є вимога про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, що чітко вбачається зі змісту положень п.3 ч.3 ст. 175 та п.2 ч.1 ст. 176 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за позовну вимогу немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що, враховуючи дату подання позовної заяви до суду (10.02.2023 згідно штемпеля) у грошовому еквіваленті становить 1073,60 грн за одну немайнову вимогу.

Отже, за дві заявлені немайнові вимоги позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 2 147,20 грн (1073,60*2).

Згідно доданої до позовної заяви квитанції від 10.02.2023 ОСОБА_1 сплатив за подання цього позову 1073,60 грн судового збору, тобто розмір судового збору за одну вимогу немайнового характеру, що в даному випадку є недостатнім.

На підставі наведеного вище позивачеві слід доплатити за подання цього позову судовий збір за ще одну заявлену ним вимогу немайнового характеру в розмірі 1073,60 грн.

Щодо обрахунку судового збору за майнову вимогу, суд зазначає таке.

За положенням п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п. 3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість - це вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

За ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлюються відповідно до статті 12 цього Закону.

За ст. 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Положення (національні стандарти) оцінки майна визначають випадки застосування оцінювачами методичних підходів оцінки ринкової вартості майна та випадки і обмеження щодо застосування методичних підходів до визначення неринкових видів вартості майна. При цьому, якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору є звіт про оцінку майна.

Зміст, форма, порядок складання, затвердження та строк дії акта оцінки майна встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Визначення ринкової вартості земельної ділянки здійснюється способом проведення експертної грошової оцінки (пункт 3 Методики експертної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів від 11 жовтня 2002 року № 1531) та оформляється звітом про оцінку (розділ ІІ Порядку проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженого наказом Державного комітету України по земельних ресурсах від 9 січня 2003 року № 2).

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями - звітом про експертну грошову оцінку земельної ділянки.

В матеріалах позовної заяви відсутній звіт про грошову оцінку земельної ділянки, про витребування якої просить позивач. Ціна позову не визначена.

Відповідно до ч. 2 ст.176 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Виходячи із наведеного, позивачу необхідно визначити та вказати в позовній заяві ціну позову, що має відповідати дійсній ринковій вартості земельної ділянки, про витребування якої він просить, та сплатити за цю майнову вимогу 1 відсоток від ціни позову, але не менше 1073,60 згідно вимог абз.2 п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір». У разі неможливості визначення ціни позову, вартість якого суд вважає значною, - суд вважає необхідним попередньо визначити позивачу до сплати суму судового збору за подання даної позовної заяви майнового характеру у розмірі 13 420,00 грн згідно верхньої межі абз.2 п.п.1 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Відповідно до частин 1-3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, враховуючи наведені вище недоліки позовної заяви, суд вважає за необхідне надати позивачу десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених в ній недоліків у спосіб подання до суду нової редакції позовної заяви із зазначенням у ній:

1) ціни позову, що має відповідати дійсній ринковій вартості спірної земельної ділянки, про витребування якої просить позивач, станом на день подання позовної заяви до суду - з наданням суду відповідних доказів на підтвердження вартості спірного майна, яким, зокрема, може бути відповідний звіт про експертну грошову оцінку земельної ділянки;

2) змісту позовних вимог щодо кожного із трьох відповідачів;

3) подання суду оригіналу або належно засвідченої копії оспорюваного рішення Таращанської міської ради Київської області від 22.09.2020 №118-78-VII про передачу у власність ОСОБА_2 земельної ділянки, а у разі його відсутності у позивача та неможливості самостійного надання - клопотання про витребування вказаного доказу, оформленого відповідно до вимог статті 84 ЦПК України;

4) доплати судового збору за подання цього позову та надання суду підтверджуючих платіжних документів цієї доплати у такому розмірі:

- у разі визначення позивачем ціни позову виходячи із ринкової вартості спірної земельної ділянки сплатити судовий збір за заявлену позовну вимогу майнового характеру у розмірі 1% від ціни позову, але не менше 1073,60 грн, та за дві позовні вимоги немайнового характеру в розмірі 1073,60 грн (з урахуванням вже сплаченого судового збору згідно квитанції від 10.02.2023 (2 147,20 грн - 1073,60 грн);

- у разі неможливості надання до суду належних доказів на підтвердження ринкової вартості спірної земельної ділянки - вважати попередньо визначеною судом суму судового збору за заявлену вимогу майнового характеру у розмірі 5 (п`яти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 13 420 грн 00 коп., з наступним поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи, та за дві позовні вимоги немайнового характеру в розмірі 1073,60 грн, з урахуванням сплаченого судового збору згідно квитанції від 10.02.2023 (2 147,20 грн - 1073,60 грн). У цьому випадку позивач має доплатити судовий збір в загальному розмірі 14 493 грн 60 коп (13 420,00 грн + 2 147,20 грн 1073,60 грн).

Доплата судового збору має бути проведена за реквізитами: населений пункт - Таращанська міська ТГ; отримувач - ГУК у Київській області /Таращанська міс/22030101; код отримувача ; банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); номер рахунку (IBAN) - UA0010850; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050).

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору та надасть суду відповідний платіжний документ, - позовна заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважатиметься неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Згідно ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Оскільки встановлено невідповідність позовної заяви вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачеві десятиденного строку для усунення вказаних недоліків поданої заяви.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», статтями 4, 175-177, 184, 185, 187, 260, 261, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Київської області, ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Білоцерківського районного нотаріального округу Якименко Лесі Петрівни, третя особа ГУ Держгеокадастру у Київській області, про визнання протиправним та скасування рішення, скасування запису про реєстрацію права та витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали на усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що в разі, якщо у вказаний строк недоліки позовної заяви не будуть усунуті, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за вебадресою сторінки на офіційному вебпорталі судової влади України http://tr.ko.court.gov.ua.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала складена та підписана 14.02.2023.

Суддя Таращанського районного суду Київської області Ольга МУЗИЧЕНКО