КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
справа №758/9280/20 Головуючий у І інстанції - Гребенюк В.В.
апеляційне провадження №22-ц/824/7388/2023 Доповідач у ІІ інстанції - Гуль В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого Гуля В.В.,

суддів Матвієнко Ю.О., Мельника Я.С.

за участю секретаря судового засідання Ковтун М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Київського міського центру зайнятості на ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року у справі за позовом Київського міського центру зайнятості до ОСОБА_1 про стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2020 року Київський міський центр зайнятості звернувся в суд з позовом до ОСОБА_1 про стягнення коштів.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року позов залишено без розгляду.

Не погоджуючись з указаною ухвалою, 08 березня 2023 року позивач звернувся до Київського апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу для розгляду до Подільського районного суду міста Києва.

Вважає оскаржувану ухвалу незаконною та необґрунтованою, постановленою з порушенням норм процесуального права в частині належного повідомлення про місце, день та час розгляду справи.

Зазначає, що 07 грудня 2022 року на електронну адресу суду першої інстанції представником позивача було направлено клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з прийняттям участі у розгляді іншої справи, яке отримано судом за вх.№48832/252Вх від 07 грудня 2022 року.

Наступне судове засідання було призначено на 25 січня 2023 року, проте згідно довідки про помилку доставки електронного листа від 09 грудня 2022 року повістка про призначення судового засідання не була доставлена позивачу.

Відповідач не скористалася своїм процесуальним правом на подачу до суду відзиву на апеляційну скаргу, заперечень щодо змісту та вимог апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції не направила.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали суду першої інстанції з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції керувався положенням пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України та виходив того, що в судове засідання 25 січня 2023 року сторона позивача вдруге поспіль не з`явилася, про час та місце проведення судових засідань повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила, клопотання про відкладення судового засідання від позивача не надходило.

Статтею 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим та має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеного цим Кодексом. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Проте, ухвала суду не відповідає вказаним нормам, що відповідно до статті 379 ЦПК України є підставою для скасування ухвали суду та направлення для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Частиною 1 статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови виконання процесуальних дій, сукупність цивільних процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільних процесуальних правовідносин та гарантій їх реалізації.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (частина перша статті 4 ЦПК України).

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Отже, правом на залишення позовної заяви без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, яка у такому разі визначається як друга поспіль неявка, при ненадходженні від нього заяви про розгляд справи за його відсутності.

Оскаржуваною ухвалою залишено без розгляду позовну заяву Київського міського центру зайнятості з підстав його повторної неявки в судове засідання, відсутності клопотання про відкладення судового засідання.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 26 серпня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у даній цивільній справі та постановлено розгляд справи провести 03 лютого 2021 року об 11:30 год.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення позивач отримав судову повістку повідомлення про призначення судового засідання на 03 лютого 2021 року на 11:30 год. 20 січня 2021 рку (а.с.38).

Відповідно до Довідки від 03 лютого 2021 року фіксування судового засідання не здійснювалось у відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України.

За змістом судової повістки від 03 лютого 2021 року судове засідання призначено на 24 червня 2021 року на 09:30 год.

Згідно судової повістки від 24 червня 2021 року наступне судове засідання призначено на 09 грудня 2021 року на 16:00 год.

03 лютого 2021 року відбулось судове засідання, на яке сторона позивача не з`явилася.

Про судове засідання, призначене на 09 грудня 2021 року, позивач був повідомлений у відповідності до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, 09 грудня 2021 року (а.с. 71).

Представник позивача Корнієнко І.В. був присутнім у судовому засіданні 09 грудня 2021 року, на якому суд ухвалив призначити підготовче судове засідання та встановив відповідача строк на подання відзиву на позовну заяву. Наступне судове засідання призначено на 03 березня 2022 року, про що були повідомлені учасники справи (а.с. 75).

Згідно довідки суду 03 березня 2022 року у відповідності до частини другої статті 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У матеріалах справи містяться судові повістки-повідомлення про призначення судового засідання на 08 листопада 2022 року.

Відомості про отримання учасниками справи, зокрема позивачем, вказаної судової повістки у матеріалах справи відсутні.

Відповідно до змісту довідки, складеної секретарем судового засідання, справу знято з розгляду у зв`язку із знеструмленням та наступне слухання справи призначено на 08 грудня 2022 року на 09:45 год.

07 грудня 2022 року засобами електронного зв`язку судом було отримано клопотання позивача про відкладення розгляду справи, призначеної на 08 грудня 2022 року на 09:45 год., у зв`язку з прийняттям участі у розгляді адміністративної справи.

08 грудня 2022 року судове засідання не відбулось (а.с. 85).

На аркушах справи 86, 87 містяться судові повістки-повідомлення про призначення судового засідання на 25 січня 2023 року на 14:00 год.

Згідно Довідки про помилку доставки електронного листа позивач засобами електронного зв`язку не отримав судову повістку-повідомлення про призначення справи до розгляду на 25 січня 2023 року на 14:00 год. (а.с. 88).

У судове засідання, призначене на 25 січня 2023 року на 14:00 год., учасники справи не з`явилися (а.с. 90).

Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

За вимогами статті 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик, а судові повідомлення - судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до частини шостої статті 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається на офіційну електронну адресу відповідного учасника справи, у випадку наявності у нього офіційної електронної адреси або разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення у випадку, якщо така адреса відсутня, або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. Стороні чи її представникові за їхньою згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам судового процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про дату, час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси (частина восьма статті 128 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 130 ЦПК України у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Матеріалами справи встановлено, що про судове засідання, призначене на 25 січня 2023 року на 14:00 год., позивач повідомлявся на електронну адресу, проте повідомлення не було доставлено у зв`язку з помилкою доставки електронного листа, про що свідчить наявна у справі довідка (а.с. 88).

Зважаючи на викладене, позивач у порушення вимог статті 128 ЦПК України не був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи в суді першої інстанції.

Окрім того, з матеріалів справи вбачається, що протокольною ухвалою від 09 грудня 2021 року суд першої інстанції ухвалив призначити у справі підготовче засідання та станом на 25 січня 2023 року у справі відсутні будь-які процесуальні рішення суду щодо закриття підготовчого засідання.

У статті 189 ЦПК України визначено завдання і мету підготовчого провадження - забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче судове провадження - це важливий складник судочинства, спрямований на створення умов для такого розгляду.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження і проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 198 ЦПК України суд відкладає підготовче засідання, зокрема, у випадках, визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу, згідно з якою неявка в судове засідання учасника справи, належним чином повідомленого про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на зміст указаних норм права неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України в підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Згідно із частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Верховний Суд наголосив на тому, що при застосуванні тієї чи іншої норми процесуального права суд повинен виходити з комплексного та ґрунтовного аналізу норм права загалом.

ЦПК України чітко розмежовує підготовче провадження з проведенням підготовчого засідання, його особливості, строки проведення (глава 3 розділу III «Позовне провадження») та розгляд справи по суті з проведенням судового засідання (глава 6 вказаного розділу).

Стаття 223 ЦПК України стосується розгляду справи по суті, у зв`язку із чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок повторної неявки позивача в підготовче засідання.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 01 вересня 2021 року у справі № 757/54510/17 (провадження № 61-2858св21).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції, якою передбачено право на справедливий суд, там, де існують апеляційні або касаційні суди, гарантії, що містяться у вказаній статті, повинні відповідати також і забезпеченню ефективного доступу до цих судів (рішення від 17 січня 1970 року у справі «Delcourt v. Belgium» («Делькур проти Бельгії»), заява № 2689/65, пункт 25 та рішення від 11 жовтня 2001 року у справі «Hoffmann v. Germany» («Гофман проти Німеччини»), заява № 34045/96, пункт 65).

ЄСПЛ вказав, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом (рішення від 08 квітня 2010 року у справі «GUREPKA v. UKRAINE (№ 2)» («Гурепка проти України (№ 2)»), заява № 38789/04, § 23).

Також ЄСПЛ зауважив, що право на публічний розгляд, передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції, має на увазі право на «усне слухання». Право на публічний судовий розгляд становить фундаментальний принцип. Право на публічний розгляд було б позбавлене смислу, якщо сторона в справі не була повідомлена про слухання таким чином, щоб мати можливість приймати участь в ньому, якщо вона вирішила здійснити своє право на явку до суду, встановлене національним законом. В інтересах здійснення правосуддя сторона спору повинна бути викликана в суд таким чином, щоб знати не тільки про дату і місце проведення засідання, але й мати достатньо часу, щоб встигнути підготуватися до справи (рішення від 13 грудня 2011 року у справі «TRUDOV v. RUSSIA», заява № 43330/09, § 25, 27).

Виходячи з наведеного, колегія доходить висновку, що місцевий суд, залишаючи без розгляду позовну заяву, порушив норми процесуального права, оскільки позивач не був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи у передбачений законом спосіб, а отже підстави для залишення позову без розгляду на час постановлення такої ухвали були відсутні, оскільки відсутня повторність неявки позивача.

Отже, доводи апеляційної скарги є обґрунтованими.

При цьому, неявка позивача відбулась у підготовче засідання, а стаття 223 ЦПК України стосується розгляду справи по суті, у зв`язку із чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок повторної неявки позивача в підготовче засідання.

Таким чином, з вищенаведених підстав колегія суддів не погоджується з постановленою ухвалою та уважає, що відповідно до вимог статті 379 ЦПК України вона підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 367, 368, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд у складі колегії суддів, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Київського міського центру зайнятості - задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 25 січня 2023 року- скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена протягом тридцяти днів до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий В.В. Гуль

Судді Ю.О. Матвієнко

Я.С. Мельник