Справа № 755/3006/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"12" липня 2023 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду міста Києва Коваленко І.В., вивчивши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа з позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою судді від 20 березня 2023 року в справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

Учасники справи до судового засідання не з`явилися.

Суд вивчивши матеріали справи приходить до висновку про те, що позовну заяву слід залишити без руху, оскільки провадження у справі відкрите за позовом який подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 статті 2 Цивільного процесуального кодексу України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. (ст. 4 Цивільного процесуального кодексу України)

Так, відповідно до ч. 1 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Звертаючись до суду з позовом про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 заборгованості за надані послуги, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» посилається, що відповідачі отримують послуги з централізованого опалення та/або централізованого постачання гарячої води за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 5 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

На адресу Дніпровського районного суду міста Києва було повернуто конверт з копіями судових повісток, копіями ухвал про відкриття провадження та копіями позовної заяви з додатками з відміткою про те, що відповідачка ОСОБА_2 - померла, а відповідач ОСОБА_1 за зареєстрованою адресою місця проживання не проживає.

Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи від 11 квітня 2023 року вбачається, що відповідачка ОСОБА_2 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 в період з 11.12.1992 року по 07.12.2018 року, та була знята з реєстрації місця проживання у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_1 .

На запит суду надійшов актовий запис про смерть № 20115 від 07.12.2018 року відповідачки ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно з яким остання померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто задовго до звернення позивача до суду.

27 квітня 2023 року ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва провадження в справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в частині позовних вимог до відповідача ОСОБА_2 - закрито.

Згідно ч. 3 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», якою визначено, що дієздатні особи, які проживають та/або зареєстровані у житлі споживача, користуються на рівні зі споживачем усіма житлово-комунальними послугами, та несуть солідарну відповідальність за зобов`язаннями з оплати житло-комунальних послуг, а також п. 7 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», який передбачає право виконавця комунальної послуги (позивача) у разі укладення індивідуального договору про надання комунальної послуги-отримувати інформацію від споживача про зміну власника житла (іншого об`єкта нерухомого майна) та фактичної кількості осіб, які постійно проживають у житлі споживача (зокрема довідка про осіб, проживаючих за вказаною адресою)

Позивачем на підтвердження наявної заборгованості за послуги централізованого опалення та послуги з гарячого водопостачання за адресою: АДРЕСА_1 , подано розрахунок заборгованості по о/р НОМЕР_1 , складеного на ім`я - ОСОБА_2 .

Відповідно до статті 25 Цивільного кодексу України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті

У статті 26 Цивільного кодексу України визначено, що усі фізичні особи є рівними у здатності мати цивільні права та обов`язки. Фізична особа має усі особисті немайнові права, встановлені Конституцією України та цим Кодексом. Фізична особа здатна мати усі майнові права, що встановлені цим Кодексом, іншим законом. Фізична особа здатна мати інші цивільні права, що не встановлені Конституцією України, цим Кодексом, іншим законом, якщо вони не суперечать закону та моральним засадам суспільства. Фізична особа здатна мати обов`язки як учасник цивільних відносин.

У статті 46 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Частиною першою статті 47 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Системний аналіз вказаних норм права, а також положень частин першої, другої, четвертої статті 25, частини першої статті 26 Цивільного кодексу України та частини другої статті 48 Цивільного процесуального кодексу України, дозволяє дійти висновку про те, що на момент звернення із позовом до суду відповідач у справі має бути живим. В іншому випадку провадження у справі не може бути відкрито, а відкрите - підлягає закриттю, оскільки справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства (пункт 1 частини першої статті 255 Цивільного процесуального кодексу України).

Діючим цивільно-процесуальним законодавством не передбачено судового врегулювання спору з особою, яка на час звернення до суду померла.

Правонаступництво у разі смерті фізичної особи у порядку ст. 55 Цивільного процесуального кодексу України, можливе шляхом залучення правонаступника, а не заміни відповідача, лише за умови, що фізична особа померла після пред`явлення позову та відкриття провадження у справі.

Отже, дана норма підлягає застосуванню в разі коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність та помер після відкриття провадження у справі, а цивільна справа, стороною якої на час пред`явлення позову є померла особа розглядатися не може.

На момент відкриття провадження у справі відповідач значився померлим, його цивільна правоздатність і дієздатність припинились з моменту смерті. Суд дійшов висновку про те, що провадження у справі необхідно закрити у зв`язку з її смертю, яка настала до подачі позовної заяви. Аналогічні висновки містять постанови Верховного Суду від 20.06.2019 у справі № 185/998/16-ц та від 18.12.2019 у справі № 127/328/17.

Суд зазначає, що Цивільним процесуальним кодексом України, не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, Цивільно процесуальний кодексу України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу - вибула з певних причин (у тому числі й у зв`язку зі смертю) після відкриття провадження у справі. При цьому, в позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, якщо фізична особа - відповідач у справі помер до подання позову, а права і обов`язки померлого переходять до його спадкоємців чи іншої особи, позивач повинен подати позов безпосередньо до його спадкоємців чи іншої особи.

На виконання ухвали позивачу необхідно подати до суду позовну заяву у новій редакції у якій визначити коло учасників цивільного процесу які будуть брати участь при розгляді справи, та уточнити зміст позовних вимог з урахуванням ухвали суду про закриття провадження в частині позовних вимог які пред`явлено до відповідача ОСОБА_2 , та долучивши копію позовної заяви у відповідності до кількості відповідачів, які позивач визначить у позовній заяві.

Обов`язок по сплаті комунальних послуг покладається саме на власника/співвласника житлового приміщення та виходячи із обов`язку останній сплачувати послуги за тарифами та нормами споживання в розмірах та порядку встановлених законодавством, на позивача покладається обов`язок доведення обґрунтованості пред`явлених вимог до відповідача.

Таким чином позивачу необхідно надати суду обґрунтований розрахунок заборгованості за надані та спожиті житлово-комунальні послуги, які надаються Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» за адресою: АДРЕСА_1 , за період з листопада 2016 року по березень 2022 рік з врахуванням інформації щодо відповідач ОСОБА_2 знята за вказаною адресою в зв`язку зі смертю.

Недотримання обов`язкових вимог до змісту позову є перешкодою до відкриття провадження у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позову не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до частин 11-13 ст.187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява повертається позивачу.

На підставі викладеного та керуючись статями 4, 175, 177, 187 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - залишити без руху.

Надати можливість позивачу виправити недоліки в строк не більше ніж п`ять днів з дня отримання позивачем ухвали, про що у вказаний термін надати суду документальні підтвердження.

Попереджаю, що у разі невиконання вимог суду щодо усунення вказаних недоліків, Ваша заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню.

С у д д я: