Житомирський апеляційний суд
Справа №296/5404/23 Головуючий у 1-й інст. Драч Ю. І.
Категорія 57 Доповідач Шевчук А. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2023 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді Шевчук А.М.,

суддів: Коломієць О.С., Талько О.Б.,

за участі секретаря судового засідання Зінчук Д.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі

цивільну справу №296/5404/23 за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до виконавчого комітету Житомирської міської ради про судовий захист цивільного права та інтересу при оформленні виписок з ЄДР юридичних осіб

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на ухвалу Корольовського районного суду м.Житомира від 09 червня 2023 року, яка постановлена під головуванням судді Драча Ю.І. в м.Житомирі,

в с т а н о в и в:

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до виконавчого комітету Житомирської міської ради. Просить: визнати правочин недійсним при оформлені виписок із ЄДР юридичних осіб, які подавалися до суду при розгляді її позовних заяв; прийняти випадки недодержання вимог, встановлених законом, при оформленні виписок із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, якими порушені її цивільні права та інтереси при розгляді позовних заяв, із зазначенням суті випадків недодержання вимог, встановлених законом, та з врахуванням листа виконавчого комітету від 07 жовтня 2022 року №25/Д-167із-1639, у якому зазначено, що надати виписку із Єдиного держаного реєстру департаментом реєстрації Житомирської міської ради неможливо, оскільки такий документ департаментом Житомирської міської ради сформовано не було; відшкодувати моральну шкоду в сумі 70 000 грн, заподіяну семи випадками недодержання вимог, встановлених законом, при оформленні виписок із Єдиного державного реєстру юридичних осіб.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що представниками виконкому Житомирської міської ради для участі у розгляді її ( ОСОБА_2 ) позовних заяв у семи справах надавалися виписки з ЄДР юридичних осіб, оформлені з порушенням законодавства: виписка з ЄДР юридичних осіб від 07 жовтня 2022 року, яка подана при розгляді справи №296/5502/22; виписка з ЄДР юридичних осіб від 05 травня 2022 року, яка подана при розгляді справи №295/6697/22; виписка з ЄДР юридичних осіб від 04 травня 2022 року, яка подана при розгляді справи №296/4140/22; виписка з ЄДР юридичних осіб від 31 травня 2021 року, яка подана при розгляді справи №296/5583/21; виписка з ЄДР юридичних осіб від 04 травня 2022 року, яка подана при розгляді справи №296/856/22; виписка з ЄДР юридичних осіб від 30 вересня 2021 року, яка подана при розгляді справи №296/9703/21 та виписка з ЄДР юридичних осіб, яка подана при розгляді справи №296/262/22.

Наприклад: недодержанні наступні вимоги закону у виписці з ЄДР юридичних осіб від 07 жовтня 2022 року при розгляді справи №296/5502/22: по-перше, ЄДР сформований державним реєстратором Кільніцькою К.А. центру надання адміністративних послуг Новогуйвинської селищної ради Житомирського району; до-друге, в ЄДР внесений висновок вчиняти дії від імені юридичної особи…в судах України без окремого доручення..., що не відповідає положенням ст.62 ЦПК України; недодержанні наступні вимоги закону у виписці з ЄДР юридичних осіб від 05 травня 2022 року при розгляді справи №296/6697/22: по-перше, ЄДР сформований державним реєстратором виконкому Житомирської міської ради Яценко В.В., що суперечить висновку в листі від 07 жовтня 2022 року №25/Д-167із-1639, за змістом якого, документ департаментом реєстрації сформований не був; по-друге, ЄДР сформований окремо для юридичних осіб департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради; по-третє, в ЄДР внесений висновок про вчинення дії від імені юридичної особи (має право діяти від імені Департаменту без довіреності в судових органах України всіх інстанцій без права відмови, що суперечить ст.62 ЦПК України тощо.

Допущення у семи випадках недодержання вимог, встановлених законом, заподіювало їй душевних страждань це емоції людини, змістом яких є душевний біль, муки, розчарування, відчуття несправедливості та інші негативні переживання, які визивали погіршення стану її здоров`я. Погіршення здоров`я, душевні страждання позбавляли її можливостей у реалізації її звичок та бажань, що сприяло погіршенню відносин з оточуючими людьми та інші негативні наслідки, які призвели до погіршення її життєвих зв`язків, які вимагали від неї додаткових зусиль для організації її життя, що вказує на велику неповагу виконкому Житомирської міської ради до її цивільних прав.

Ухвалою Корольовського районного суду м.Житомира від 09 червня 2023 року у відкритті провадження у справі відмовлено. Роз`яснено позивачу, що вказаний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення норм процесуального права, просить ухвалу, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу аргументує тим, що суд не застосував закони, які підлягають застосуванню при розгляді її позовної заяви, поданої з дотриманням вимог ЦПК України. Суд незаконно відмовив у розгляді вимог позовної заяви, незаконно виклав обставини, які не відповідають обставинам позовної заяви. Суддя незаконно змінив юрисдикцію з цивільної на адміністративну, а тому просить суд апеляційної інстанції зобов`язати суд першої інстанції розглянути питання про відкриття провадження за позовною заявою про судовий захист цивільного права та інтересу при оформленні виписок з ЄДР юридичних осіб, з дотриманням вимог ЦПК України.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило. Відповідно до частини третьої ст.360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції.

Сторони у судове засідання не з`явилися. Про дату, час і місце розгляду справи повідомлені заздалегідь належним чином. Так, судова повістка про виклик на 19 липня 2023 року вручена ОСОБА_1 10 липня 2023 року (рекомендоване повідомлення про вручення судової повістки додано до матеріалів справи). Відповідачу судова повістка направлена на офіційну електронну адресу (а.с.26). Виконавчий комітет Житомирської міської ради спрямував до суду заяву про розгляд справи без участі його представника (а.с.27-28). Про причини неявки сторони суд не сповістили. У разі неповідомлення про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин. Клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. Явка до суду апеляційної інстанції не є обов`язковою. Відповідно до частини другої ст.372 ЦПК України неявка сторін та інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції відповідно до положень ст.367 ЦПК України, колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції виходив із того, що вказаний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, оскільки до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних осіб чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій. Вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод або інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Колегія суддів апеляційного суду не може погодитися із такою підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки спір, який просить розглянути ОСОБА_1 , не може бути розглянутий не лише в порядку адміністративного судочинства, а й взагалі не підлягає судовому розгляду.

Відповідно до ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За положеннями ст.124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Частиною першою ст.4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства (частина перша ст.19 ЦПК України).

Відповідно до частини першої ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. За таких обставин, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, як вплив на правопорушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів надається у ст.16 ЦК України.

Відповідно до частини першої ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу, а частина друга цієї статті визначає способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів.

До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Отже, правом звернення до суду із позовом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання її прав, свобод чи законних інтересів та, відповідно, таке цивільне право або інтерес може бути захищено судом у спосіб, який, зокрема, не суперечить чинному законодавству, договору та має бути ефективним.

Частиною першою ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 2 частини першої ст.4 КАС України передбачено, що публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Як убачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вимоги про відшкодування шкоди обґрунтовані допущеними порушеннями законодавства щодо подання представниками виконавчого комітету Житомирської міської ради для участі в розгляді позовних заяв ОСОБА_1 виписок з ЄДР юридичних осіб на підтвердження повноважень представника, оформлених, на погляд ОСОБА_1 , із порушенням законодавства.

У відповідності до ст.58 ЦПК України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Згідно положень частини першої ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до п.8 частини третьої ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості щодо державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб: відомості про осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо; прізвище, ім`я, по батькові, дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати платежі за серією та номером паспорта), дані про наявність обмежень щодо представництва юридичної особи.

Із аналізу наведених норм убачається, що представництво інтересів юридичної особи в суді в порядку самопредставництва є формою реалізації учасником справи процесуального права на представлення прав та інтересів юридичної особи в судовому процесі, пов`язаному з конкретною цивільною справою. При цьому, питання належного представництва учасника справи в порядку самопредставництва під час розгляду справи в суді і пов`язаних із судовим розглядом вчиненням процесуальних дій, вирішується судом, у провадженні якого перебуває справа.

Відповідно до ст.179 ЦПК України позивач викладає свої пояснення, міркування і аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень і мотиви їх визнання або відхилення у відповіді на відзив.

Також ст.182 ЦПК України врегульовано процесуальне право учасників справи подавати при розгляді справи судом заяви, клопотання і заперечення проти заяв і клопотань, в яких вони викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань.

Чинним законодавством не передбачено такого способу захисту як подання позовної заяви з вимогами про відшкодування моральної шкоди, завданої наданням виписок з ЄДР юридичних осіб на підтвердження повноважень представника, оформлених з порушенням законодавства, оскільки така незгода має бути реалізована позивачем у відповідній процесуальній формі в межах розгляду конкретної судової справи.

Питання належного оформлення представництва інтересів відповідача в суді повинно бути викладене відповідно до Цивільного процесуального кодексу України під час розгляду судом безпосередньо тієї цивільної справи, в межах якої здійснюється представництво.

Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Відповідно до п.1 частини першої ст.186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 06 лютого 2019 року в справі №522/12901/17-ц зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства» слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Отже, суд першої інстанції правильно відмовив у відкритті провадження, але помилився із підставами відмови у відкритті провадження у справі, оскільки допускав, що вказаний спір підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а тому на підставі положень ст.376 ЦПК України апеляційний суд змінює ухвалу суду першої інстанції, викладаючи її мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Керуючись ст.ст.259,268,367-368,374,376,381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Ухвалу Корольовського районного суду м.Житомира від 09 червня 2023 року змінити, виклавши мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 24 липня 2023 року.