Справа № 299/2269/23
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 грудня 2023 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача: Мацунича М.В.

суддів: Собослоя Г.Г., Куштана Б.П.

розглянувши в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» на ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 07 листопада 2023 року, постановлену суддею Бак М.Д. про повернення позовної заяви Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості

встановив:

У квітні 2023 року АТ «Креді Агріколь Банк» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2023 року позовну заяву АТ «Креді Агріколь Банк» залишено без руху та надано строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків, зокрема, надання розрахунку сум, які є складовими заявленої позивачем заборгованості.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 07 листопада 2023 року позовну заяву АТ «Креді Агріколь Банк» визнано неподаною та повернуто позивачу. Як на підставу повернення позовної заяви, суд посилається на невиконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, АТ «Креді Агріколь Банк» подало апеляційну скаргу в якій просить скасувати вказану ухвалу, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування скарги посилається на те, що суд безпідставно дійшов до висновку про повернення поданого позову, оскільки на виконання ухвали суду про залишення скарги без руху, 31.10.2023 було надано заяву про усунення недоліків в якій вказано суму кредитної заборгованості відповідача, її складові та надано відповідно розрахунок такої заборгованості.

Вважає, що перевірка обґрунтованості розрахунку здійснюється судом під час розгляду справи на підставі наданих сторонами доказів та таким надається оцінка при ухваленні рішення.

Позов містить розгорнуте пояснення із посиланням на договірну базу щодо розміру виданого кредиту, відсотків та комісії, порядку їх нарахування. До позовної заяви долучено розрахунок заборгованості станом на 01.03.2023, який являється компіляцією даних, наведених у первинних бухгалтерських документах (виписки по рахунках), оскільки, саме вони являються належними та допустимими доказами наявності та розміру заборгованості.

Суд першої інстанції, повертаючи позовну заяву, фактично дав оцінку доказам наданим позивачем на обґрунтування позовних вимог, що є неприпустимо.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Згідно приписів ч.2 ст.369 ЦПК України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції про повернення заяви позивачеві (заявникові) (п.6 ч.1 ст.353 ЦПК України) розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Враховуючи вищенаведене, дана справа розглядається судом апеляційної інстанції в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання.

Відзиву на апеляційну скаргу не надходило.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд уважає, що така підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 31 жовтня 2023 року позовну заяву АТ «Креді Агріколь Банк» залишено без руху та надано строк протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали суду для усунення недоліків, зокрема, надання розрахунку сум, які є складовими заявленої позивачем заборгованості.

03 листопада 2023 року АТ «Креді Агріколь Банк» подало до суду заяву про усунення недоліків.

Ухвалою Виноградівського районного суду Закарпатської області від 07 листопада 2023 року позовну заяву АТ «Креді Агріколь Банк» визнано неподаною та повернуто позивачу. Як на підставу повернення позовної заяви, суд посилається на невиконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Однак, з таким висновком суду першої інстанції колегія суддів апеляційного суду не погоджується, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як слідує з матеріалів справи, АТ «Креді Агріколь Банк» до позовної заяви долучено розрахунок заборгованості станом на 01.03.2023, первинні бухгалтерські документи на підтвердження здійсненого розрахунку (виписки по рахунках).

Суд першої інстанції при вирішення питання про відкриття провадження в справі не може надавати оцінку достатності або недостатності всіх обставин справи, наявності або відсутності доказів. Такі обставини не можуть виступати підставами для залишення позовної заяви без руху та повернення такої.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що процесуальні правила призначені для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, а також, що учасники судового провадження повинні мати право розраховувати на те, що ці правила застосовуватимуться. Цей принцип застосовується до усіх - не лише до сторін провадження, але й до національних судів (рішення у справах «Каньєте де Хоньї проти Іспанії», «Гору проти Греції», «Михолапа проти Латвії»).

Також ЄСПЛ зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (пункт 110 рішення ЄСПЛ від 20 лютого 2014 року у справі "Шишков проти Росії").

Не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним але і реальним (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі "Жоффр де ля Прадель проти Франції").

Отже, ухвала суду першої інстанції обмежує права позивача та перешкоджає йому у доступі до правосуддя.

За вказаних обставин, у суду першої інстанції були відсутні підстави, передбачені процесуальним законом для визнання позовної заяви неподаною й її повернення, оскільки, суд оцінює докази на стадії судового розгляду та у разі якщо дійде висновку що такі докази не підтверджують позовних вимог, то вказане є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.

Суд першої інстанції, ухвалюючи оскаржуване судове рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі, вказаного не врахував і передчасно повернув позовну заяву позивачу, чим допустив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами та поставленою метою.

Таким чином, оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду на стадії вирішення питання щодо відкриття провадження.

Виходячи з наведеного та керуючись нормами статей 367, 368, 374, 379, 381-384, апеляційний суд

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Креді Агріколь Банк», задовольнити.

Ухвалу Виноградівського районного суду Закарпатської області від 07 листопада 2023 року про визнання неподаною та повернення позовної заяви скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 26 грудня 2023 року.

Суддя-доповідач

Судді