Провадження № 2-о/752/1172/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

14 грудня 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді: Плахотнюк К.Г.,

присяжних: Басун О.П., Волошина В.Е.

за участі секретаря судового засідання: Ахмеяна Б.А.,

розглянувши у закритому судовому засіданні в місті Києві справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Печерський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про усиновлення дитини -

в с т а н о в и в:

заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаною заявою, посилаючись на те, що 23 червня 2023 року між нею та ОСОБА_2 Шевченківським відділом ДРАЦС у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції було зареєстровано шлюб. Вона разом із чоловіком виховує його сина від попереднього шлюбу, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Біологічна мати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . З вересня 2020 року вона фактично проживає однією сім`єю із чоловіком та його сином до 23.06.2023 без реєстрації шлюбу, а в даний час - в зареєстрованому шлюбі. З сином чоловіка ОСОБА_4 з самого початку їхнього знайомства склалися щирі, теплі, гармонійні стосунки, засновані на любові та взаєморозумінні. Не зважаючи на відсутність кровного споріднення з дитиною, вона з материнською любов`ю піклується про ОСОБА_4 , а він віддячує своєю любов`ю, психологічно та морально відчуває прив`язаність до неї, вважає її своєю матір`ю. Протягом усього часу спільного проживання, враховуючи вік дитини, вона намагалася усіма своїми діями створити йому атмосферу любові та турботи як рідної матері, піклувалася про нього, створювала усі належні умови для його зростання, повної , повноцінного розвитку і виховання. В даний час у неї з дитиною склалися дуже теплі родинні стосунки. Вона любить його, відчуває спорідненість, ставиться як до рідної дитини, піклується про його стан здоров`я, духовний та фізичний розвиток, дбає про матеріальне забезпечення. Бажає щоб у ОСОБА_4 склалася міцна, повноцінна сім`я, готова і надалі давати йому материнську любов, створювати умови для його повноцінного життя і розвитку. Бажає всиновити ОСОБА_4 і вважає, що має змогу і бажання бути для нього справжньою матір`ю. Вона веде здоровий спосіб життя, за станом здоров`я може бути усиновлювачем дитини, має постійний стабільний дохід, офіційно працює, до кримінальної відповідальності не притягувалася, судимостей не має, в розшуку не перебуває. Проживають в однокімнатній квартирі, в якій ОСОБА_4 створені усі належні умови для нормального проживання, він має все необхідне для фізичного, морального, духовного, культурного розвитку, відпочинку та виховання.

Просить суд визнати її усиновлювачем малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зобов`язати Печерський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) внести зміни в актовий запис № 5807 від 14 листопада 2017 року, складений Печерським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме записати її матір`ю дитини.

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 10 жовтня 2023 року відкрито провадження у справі за заявою ОСОБА_1 , призначено справу до судового розгляду (а.с. 37).

У судовому засіданні заявник підтримала вимоги заяви, наполягала на їх задоволенні.

Представник заінтересованої особи - Служби у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації підтримала заявника, вказала, що не заперечує проти задоволення заяви.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні подану заяву підтримав в повному обсязі, просив суд її задовольнити.

Представник заінтересованої особи - Печерського районного у м. Києві відділу ДРАЦС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) в судове засідання не прибув, заінтересована особа про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила.

Вислухавши пояснення сторін, проаналізувавши обставини та документальні докази по справі, суд вважає, що заява обґрунтована і підлягає до задоволення, мотивуючи це наступним.

В судовому засіданні встановлено, що 23 червня 2023 року заявник зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 23.06.2023, серія НОМЕР_1 , яке видано Шевченківським районним у м. Києві відділом ДРАЦС Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (а.с. 14).

ОСОБА_3 є батьком малолітньої дитини - ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_2 , виданим Печерським районним у м. Києві відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції ).

Мати дитини, ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 , виданим Відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у м. Києві 14 грудня 2019 року (а.с. 19).

Судом встановлено, що родина проживає у однокімнатній квартирі АДРЕСА_1 , у якій ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , має все необхідне для проживання, навчання та повноцінного розвитку, що вбачається з акту обстеження житлово-побутових умов проживання від 13.09.2023, який виготовлений Службою у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, відповідно до якого для проживання та виховання дитини створені належні умови (а.с. 28).

Дитина фізично здорова, що підтверджується висновком про стан здоров`я, фізичний і розумовий розвиток дитини, виданим 14 серпня 2023 року Державної наукової установи «Науково-практичний центр профілактичної та клінічної медицини» та картою профілактичних щеплень (а.с.20, 21).

Заявник за станом здоров`я може бути усиновлювачем дитини, що підтверджується висновком про стан здоров`я особи, виданим 2 серпня 2023 року Державною науковою установи м. Києва «Науково-практичний центр профілактичної та клінічної медицини» (а.с. 13).

З копії відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 31.08.2023 (а.с. 9- 11), довідки про заробітну плату, видану 4 вересня 2023 року Управлінням справами Апарату Верховної Ради України (а.с. 12) судом встановлено, що ОСОБА_1 офіційно працює і має стабільний доход.

До кримінальної відповідальності станом на 06.09.2023 заявник не притягувалася, не знятої чи не погашеної судимості не має та в розшуку не перебуває, що підтверджується витягом з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості».

За Висновком про доцільність усиновлення та відповідність його інтересам малолітнього ОСОБА_6 від 20.09.2023р. №100-11211 Голосіївська районна в місті Києві державна адміністрація вважає усиновлення малолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мачухою ОСОБА_1 доцільним та таким, що відповідає інтересам дитини.

У відповідності до ч. 1, ч. 2, ч. 3, ч. 5, ч. 6 Сімейного кодексу України усиновлення дитини здійснюється за вільною згодою її батьків. Згода батьків на усиновлення дитини має бути безумовно. Угода про надання усиновлювачем плати за згоду на усиновлення дитини батькам, опікуном чи іншим особам, з якими вона проживає, є нікчемною. Згода батьків на усиновлення може бути дана ними лише після досягнення дитиною двомісячного віку. Письмова згода батьків на усиновлення засвідчується нотаріусом. Мати, батько дитини мають право відкликати свою згоду на усиновлення до набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 220 Сімейного кодексу України на усиновлення дитини одним із подружжя потрібна письмова згода другого з подружжя, засвідчена нотаріально.

Як встановлено вище, мати дитини, ОСОБА_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Батько малолітнього ОСОБА_3 - ОСОБА_2 надав згоду на усиновлення своєї дитини своєю дружиною ОСОБА_1 .. Письмова згода нотаріально посвідчена (а.с.16).

Перешкод, визначених статтею 212 Сімейного кодексу України, для усиновлення заявником малолітньої дитини судом не встановлено.

Відповідно до статей 3, 4, 5, 7 Сімейного Кодексу України кожна особа має право на проживання в сім`ї. Сім`я створюється, в тому числі, і на підставі усиновлення. Держава створює пріоритет сімейного виховання дитини. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України.

Відповідно до статті 207 Сімейного кодексу України усиновленням є прийняття усиновлювачем у свою сім`ю особи на правах дочки чи сина, що здійснене на підставі рішення суду, крім випадку, передбаченого статтею 282 цього Кодексу. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя.

Відповідно до частини 1 статті 208 Сімейного кодексу України усиновленою може бути дитина.

Згідно з положеннями статті 6 Сімейного кодексу України правовий статус дитини має особа до досягнення нею повноліття.

У відповідності до статті 211 Сімейного кодексу України усиновлювачем дитини може бути дієздатна особа віком не молодша двадцяти одного року, за винятком, коли усиновлювач є родичем дитини. Усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п`ятнадцять років.

Відповідно до статті 212 Сімейного кодексу України не можуть бути усиновлювачами особи, які: обмежені у дієздатності; визнані недієздатними; позбавлені батьківських прав, якщо ці права не були поновлені; були усиновлювачами (опікунами, піклувальниками, прийомними батьками, батьками-вихователями) іншої дитини, але усиновлення було скасовано або визнано недійсним (було припинено опіку, піклування чи діяльність прийомної сім`ї або дитячого будинку сімейного типу) з їхньої вини; перебувають на обліку або на лікуванні у психоневрологічному чи наркологічному диспансері; зловживають спиртними напоями або наркотичними засобами; не мають постійного місця проживання та постійного заробітку (доходу); страждають на хвороби, перелік яких затверджений центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров`я; є іноземцями, які не перебувають у шлюбі, крім випадків, коли іноземець є родичем дитини; були засуджені за злочини проти життя і здоров`я, волі, честі та гідності, статевої свободи та статевої недоторканості особи, проти громадської безпеки, громадського порядку та моральності, у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, а також за злочини, передбачені статтями 148, 150, 150-1, 164, 166, 167, 169, 181, 187, 324, 442 КК України, або мають непогашену чи не зняту в установленому законом порядку судимість за вчинення інших злочинів; за станом здоров`я потребують постійного стороннього догляду; є особами без громадянства; перебувають у шлюбі з особою, яка відповідно до пунктів 3-6, 8 і 10 цієї статті не може бути усиновлювачем. Крім осіб, зазначених у частині першій цієї статті, не можуть бути усиновлювачами інші особи, інтереси яких суперечать інтересам дитини.

Статтею 218 Сімейного кодексу України передбачено, що для усиновлення дитини потрібна її згода, якщо вона досягла такого віку та рівня розвитку, що може її висловити. Згода дитини на її усиновлення дається у формі, яка відповідає її вікові та стану здоров`я. Дитина має бути проінформована про правові наслідки усиновлення. Усиновлення провадиться без згоди дитини, якщо вона у зв`язку з віком або станом здоров`я не усвідомлює факту усиновлення. Згода дитини на усиновлення не потрібна, якщо вона проживає в сім`ї усиновлювачів і вважає їх своїми батьками.

Відповідно до пункту 6 постанови Пленуму Верховного суду України від 30 березня 2007 року № 3 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» вбачається, що вирішуючи заяву по суті, суд зобов`язаний перевірити наявність передбачених законом підстав для усиновлення, зокрема: чи дали батьки дитини згоду на це (якщо вона необхідна); чи може заявник бути усиновлювачем; чи є дитина відповідно до законодавства суб`єктом усиновлення і чи виконано вимоги частин 1 - 3 статті 218 СК щодо наявності згоди дитини; чи відповідають висновок органу опіки та піклування і дозвіл на усиновлення уповноваженого органу виконавчої влади необхідним вимогам.

Згідно зі статтею 8 Європейської конвенції про усиновлення дітей (ETS №58), прийнятої 24 квітня 1967 року в Страсбурзі, і яка, відповідно до статті 9 Конституції України, є складовою частиною національного законодавства України, компетентний орган приймає рішення про усиновлення лише тоді, коли впевниться, що воно здійснюється в інтересах дитини. Кожного разу компетентний орган звертає особливу увагу на те, щоб це усиновлення забезпечило дитині стабільні та гармонійні домашні умови.

У відповідності зі статтею 223 Сімейного кодексу України особа, яка бажає усиновити дитину, подає до суду заяву про усиновлення. Подання такої заяви через представника не допускається. Заява про усиновлення може бути відкликана до набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Відповідно до положень статті 224 Сімейного кодексу України суд, постановляючи рішення про усиновлення дитини, враховує обставини, що мають істотне значення, зокрема: стан здоров`я та матеріальне становище особи, яка бажає усиновити дитину, її сімейний стан та умови проживання, ставлення до виховання дитини; мотиви, на підставі яких особа бажає усиновити дитину; мотиви того, чому другий із подружжя не бажає бути усиновлювачем, якщо лише один із подружжя подав заяву про усиновлення; взаємовідповідність особи, яка бажає усиновити дитину, та дитини, а також те, як довго ця особа опікується вже дитиною; особу дитини та стан її здоров`я; ставлення дитини до особи, яка бажає її усиновити.

Статтею 225 Сімейного кодекс України передбачено, що усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Відповідно до статі 232 Сімейного кодексу України з моменту здійснення усиновлення припиняються особисті та майнові права і обов`язки між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими її родичами за походженням. З моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов`язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов`язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини. Усиновлення надає особі, яку усиновлено, права і накладає на неї обов`язки щодо усиновлювача у такому ж обсязі, який має дитина щодо своїх батьків.

У відповідності з частиною 1 статті 229 Сімейного кодексу України особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір`ю, батьком дитини або повнолітньої особи. Якщо усиновлюється дитина, яка досягла семи років, то для запису усиновлювача матір`ю, батьком потрібна згода дитини, крім випадку, передбаченого частиною четвертою статті 218 цього Кодексу. Суд задовольняє таку заяву усиновлювача у рішенні про усиновлення, якщо це відповідає інтересам дитини.

Відповідно до статті 234 Сімейного кодексу України на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове свідоцтво про народження. Свідоцтво про народження, що було видане раніше, анулюється.

Згідно зі статтею 314 ЦПК України за результатами розгляду заяви про усиновлення суд ухвалює рішення. У разі задоволення заяви суд зазначає у резолютивній частині рішення про усиновлення дитини або повнолітньої особи заявником (заявниками). За клопотанням заявника (заявників) суд вирішує питання про зміну імені, прізвища та по батькові, дати і місця народження усиновленої дитини, про зміну імені, прізвища, по батькові усиновленої повнолітньої особи, про запис усиновлювачів батьками. Судові витрати, пов`язані з розглядом справи про усиновлення, відносяться на рахунок заявника (заявників). Якщо після ухвалення рішення про усиновлення, але до набрання ним законної сили батьки дитини відкликали свою згоду на її усиновлення, суд скасовує своє рішення і поновлює розгляд справи. У разі відкликання заяви про усиновлення після ухвалення рішення про усиновлення, але до набрання ним законної сили, суд скасовує своє рішення і залишає заяву без розгляду. Усиновлення вважається здійсненим із дня набрання законної сили рішенням суду. Для внесення змін до актового запису про народження усиновленої дитини або повнолітньої особи копія рішення суду надсилається до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, а у справах про усиновлення дітей іноземцями - також до уповноваженого органу виконавчої влади.

На підставі вищевикладеного суд вважає, що заявник виконала усі умови, встановлені законодавством для усиновлення, може забезпечити стабільні та гармонічні умови для життя дитини, тому є всі підстави для задоволення заяви в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 76-81, 259, 263-265, 268, 273, 314, 354 ЦПК України,

у х в а л и в:

заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Служба у справах дітей та сім`ї Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , Печерський районний у м. Києві відділ державної адміністрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), про усиновлення дитини, задовольнити.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженку м. Одеса усиновлювачем малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Зобов`язати Печерський районний у м. Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) внести зміни в актовий запис № 5807 від 14 листопада 2017 року, складений Печерським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме записати матір`ю дитини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянку України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду або через Голосіївський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.Г. Плахотнюк

Присяжні: О.П. Басун

В.Е. Волошин