Провадження № 2/641/619/2023 Справа № 645/8527/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Харків

04 липня 2023 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Богдан М.В.,

за участю позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

секретаря судових засідань Двірник О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Харківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, з урахуванням уточнень, в якому просить встановити факт того, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є її тіткою, та визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 58,5 кв.м, житловою площею 44,6 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла її тітка ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті тітки відкрилася спадщина на вказану квартиру. Спадкоємців першої та інших черг після смерті ОСОБА_6 немає. Спадкоємцем другої черги міг бути ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 рідний брат ОСОБА_6 , та рідний батько позивача. Оскільки ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_8 помер, позивач, як племінниця померлої ОСОБА_6 , спадкує ту частину спадщини, яка належала б за законом її батьку (брату спадкодавця), якби він був живим на час відкриття спадщини. У встановлений строк позивач звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після ОСОБА_6 , однак їй було відмовлено, у зв`язку із відсутністю свідоцтва про народження батька позивача та неможливістю встановити родинні відносини із спадкодавцем. Враховуючи викладене, позивач звернулася до суду із позовом про встановлення факту родинних відносин із спадкодавцем та визнання права власності на квартиру.

В судовому засіданні позивач та її представник позовні вимоги підтримали та просили задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав до суду відзив на позов, в якому останній заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що позивачем не доведено факт родинних відносин із ОСОБА_6 та не надано до суду документів підтверджуючих того, що позивач зверталася до відповідних органів за одержанням документа, що посвідчує факт, який просить встановити остання, але їй в цьому було відмовлено із зазначенням причин відмови. Та зазначив, що позивачем не надано до суду належних доказів на підтвердження факту родинних відносин. Також вказав, що позивачем не надано доказів про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, тому звернення до суду є передчасним. Крім того, позивачем не надано інформації щодо про інших спадкоємців. Разом з тим, вважає, що в разі недоведеності факту родинних зав`язків та відсутності інших спадкоємців, задоволення даних позовних вимог може вплинути на майнові права Харківської міської ради, зокрема, щодо визнання майна відумерлою спадщиною та передачі його до комунального власності.

Суд, заслухавши думку позивача та її представника, дослідивши та перевіривши письмові докази по справі, допитавши свідків, дійшов наступного.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 13.11.1953 року батьком позивача ОСОБА_9 є ОСОБА_8 (а.с. 12).

Згідно з довідкою Державного архіву Харківської області від 05.12.2019 року актовий запис про народження ОСОБА_8 відсутній (а.с. 15 зворот).

ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 від 28.04.2018 року (а.с. 19).

Із свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 вбачається, що батьками ОСОБА_10 є ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (а.с. 13).

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_4 від 06.11.2019 року (а.с. 5).

Після її смерті відкрилася спадщина на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала їй на праві власності згідно з свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 17.06.2013 року (а.с. 6-9).

Згідно Звіту про експортну оцінку від 01.10.2020 року вартість квартири за адресою: АДРЕСА_1 , складає 585 000,00 грн. (а.с. 21).

Відповідно до договору-замовлення поховання № 1313/С5 та актів до нього, замовником послуг поховання ОСОБА_6 є ОСОБА_1 (а.с. 22-23).

Із витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі вбачається, що приватним нотаріусом Поляк Д.В. 11.11.2019 року заведено спадкову справу № 65033662 номер у нотаріуса 59/2019 після смерті ОСОБА_6 .

Згідно з роз`ясненнями приватного нотаріуса Поляк Д.В. від 21.02.2020 року позивачу ОСОБА_1 повідомлено про неможливість встановити родинні відносини із спадкодавцем у зв`язку із відсутністю свідоцтва про народження батька позивача, та рекомендовано звернутися до суду для встановлення факту родинних відносин (а.с. 11).

Відповідно до статей 4 та 19 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених прав, свобод чи інтересів. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних відносин.

Відповідно до положень ст. 293 ЦПК України суд встановлює юридичні факти, що мають значення для охорони прав і інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно пункту 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (зі змінами, внесеними згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №15 від 25.005.1998 року) «відповідно по п. 1 ст. 273 ЦПК України (в минулій редакції) суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану .»

Відповідно до діючого законодавства юридичний факт встановлюється судом за умови підтвердження доказами.

Так, на підставі наданих до суду письмових доказів та показів свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , судом встановлено, що померла ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 є тіткою позивача ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 41 Конституції України, право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом, крім того, право приватної власності є непорушним.

Згідно ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути - визнання права.

Згідно ст. 328 Цивільного кодексу України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 1216ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу її відкриття (ч. 5 ст. 1268 ЦК України).

Статтею 1218ЦК України визначено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкоємство здійснюється за заповітом або за законом.

Частиною 1 ст. 1222 ЦК України визначено, що спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Судом встанволено, що інших спадкоємців після смерті ОСОБА_6 немає.

Відповідно до п. 5 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно (ч. 1 ст. 1297 ЦК України).

Пленум Верховного Суду України у постанові від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину в судовому розгляді не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження (п. 23).

Згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Оскільки в позасудовому порядку позивач не може оформити своїх спадкових прав через відсутність певних документів на підтвердження факту родинних відносин зі спадкодавцем, вона вимушена звернутись до суду з відповідним позовом.

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку.

Відтак, позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання за нею права власності на майно, належне її померлій тітці, також підлягають задоволенню у повному обсязі, адже ці вимоги належним чином обґрунтовані та підтверджуються наявними матеріалами справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, враховуючи наведені вище обставини, зважаючи на всі вищезазначені норми закону, суд вважає позовні вимоги ОСОБА_1 законними та обґрунтованими, у зв`язку із чим вони підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 16, 328, 1216-1218, 1222, 1258, 1268-1269, 1296 ЦК України, ст.ст. 4, 13, 19, 81, 258-259, 263, 265, 268, 273, 293, 315, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт того, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , є тіткою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 58,5 кв.м, житловою площею 44,6 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Сторони по справі:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Харківська міська рада, , місце знаходження: м. Харків, м-н Конституції, 7.

Суддя: М. В. Богдан