справа № 758/4487/16-ц
провадження № 88-ц/824/54/2023
головуючий у суді І інстанції Ларіонова Н.М.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

7 листопада 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Писаної Т.О.

суддів - Приходька К.П., Журби С.О.

за участю секретаря судового засідання - Савченко К.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕХАУ" - адвоката Шаповал Тетяни Володимирівни про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 4 липня 2023 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕХАУ" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "ТФ КАНТ ХХІ" про стягнення суми,

В С Т А Н О В И В:

Постановою Київського апеляційного суду від 4 липня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково. Ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 28 листопада 2022 року про відмову у прийнятті додаткового рішення за заявою ОСОБА_1 скасовано та прийнято нове судове рішення про часткове задоволення заяви. Стягнуто з ТОВ "РЕХАУ" на користь ОСОБА_1 81 750 грн витрат на правову допомогу у суді першої інстанції та 6 578 грн витрат щодо оплати вартості експертизи. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 5 березня 2018 року.

У жовтні 2023 року представник ТОВ "РЕХАУ" - адвокат Шаповал Т.В. звернулась до суду з заявою, в якій просить переглянути постанову Київського апеляційного суду від 4 липня 2023 року у зв`язку з нововиявленими обставинами, скасувати зазначену постанову та призначити справу до нового розгляду.

Заява обґрунтована тим, що в Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про адвоката Сергєєва П.О. Крім того звертає увагу, що свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю Сергєєв П.О. отримав у Раді адвокатів міста Києва на чолі з Головою - Рафальською І.В., яка фактично не мала права на видачу таких свідоцтв.

Вважає, що зазначена обставина має важливе значення у розрізі відшкодування витрат на правову допомогу, оскільки наявна в матеріалах справи довіреність на Сергєєва П.О. закінчилась 28 лютого 2021 року, а з огляду на відсутність у Сергєєва П.О. повноцінного статусу адвоката він не міг представляти інтереси ОСОБА_1 на підставі ордера адвоката.

У судовому засіданні представник ТОВ "РЕХАУ" - адвокат Черешнюк В.М. просив заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами задовольнити, скасувати постанову Київського апеляційного суду від 4 липня 2023 року та призначити справу до нового розгляду.

ОСОБА_1 та його представник Сергєєв П.О. просили заяву залишити без задоволення.

Вивчивши пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, апеляційний суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні заяви про перегляд постанови апеляційного суду за нововиявленими обставинами, виходячи з наступного.

Відповідно до положень статті 423 ЦПК України рішення, постанова або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Перегляду за нововиявленими обставинами підлягають рішення суду першої інстанції (у тому числі заочне або додаткове рішення), ухвалене за будь-яким видом судового провадження, що набрало законної сили, а також рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції, якими рішення було змінено або ухвалено нове рішення.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 19 січня 2022 року у справі № 146/561/21.

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 423 ЦПК України, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

Для визначених пунктом 3 частини другої статті 423 ЦПК України нововиявлених обставин необхідними умовами є те, що вони існували на час розгляду справи, але підстави виникли після ухвалення рішення у справі (зокрема, шляхом скасування судового рішення, яке стало підставою для його ухвалення), спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом. При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частини четверта, п`ята статті 423 ЦПК України).

Вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими учасникам справи, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами.

Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду за нововиявленими обставинами судового рішення.

Європейський суд з прав людини зазначив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватись для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 40, ЄСПЛ, 3 квітня 2008 року).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні і що цей доказ є вирішальним. Ця процедура є характерною для правових систем багатьох держав-учасниць. Зазначена процедура сама по собі не суперечить принципу правової визначеності доти, доки вона використовується задля виправлення помилок, допущених під час здійснення правосуддя (PRAVEDNAYA v. RUSSIA, № 69529/01, § 27, 28, ЄСПЛ, 18 листопада 2004 року).

Таким чином перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок (що є прерогативою судів апеляційної та касаційної інстанції), а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Так, вирішуючи питання про розподіл витрат, понесених відповідачем на правничу допомогу на стадії розгляду справи в суді першої інстанції та задовольняючи частково апеляційну скаргу ОСОБА_1 апеляційний суд у постанові від 4 липня 2023 року, взявши до уваги умови договору про надання правничої допомоги, обсяг фактично наданих безпосередньо Сергєєвим П.О. як фахівцем в галузі права, а потім як адвокатом послуг і виконаних робіт, підтверджених належними та допустимими доказами, свій висновок мотивував тим, що визначений відповідачем розмір витрат на професійну правничу допомогу під час розгляду справи у суді першої інстанції є обґрунтованим та необхідним у контексті обставин цієї справи.

Звертаючись до суду із заявою про перегляд постанови Київського апеляційного суду сторона позивача посилається на відсутність в Єдиному реєстрі адвокатів України відомостей про адвоката Сергєєва П.О. та звертає увагу, що свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю Сергєєв П.О. отримав у Раді адвокатів міста Києва на чолі з Головою - Рафальською І.В., яка фактично не мала права на видачу таких свідоцтв.

Колегія суддів вважає такі доводи помилковими з урахуванням наступного.

У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до статті 59 Конституції України кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Відповідно до частини першої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 62 ЦПК України передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Згідно зі статтею 12 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю і посвідчення адвоката України не обмежуються віком особи та є безстроковими.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності. Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

У постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 6 липня 2019 року у справі № 855/229/19 та Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 26 вересня 2019 року у справі № 910/3845/19 міститься висновок про те, що особа адвоката підтверджується посвідченням адвоката України та свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю.

Тоді як відомості до Єдиного реєстру адвокатів України вносяться радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Стаття 32 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачає порядок припинення права на заняття адвокатською діяльністю.

До матеріалів справи долучено копію ордера на надання правової допомоги серії КВ № 445361 від 1 квітня 2021 року, виданого на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 12 липня 2018 року.

Сторона відповідача вважає, що оскільки свідоцтво на право на зайняття адвокатською діяльністю Сергєєв П.О. отримав в Раді адвокатів міста Києва на чолі з Головою - Рафальською І.В., якій за змістом протоколу конференції адвокатів міста Києва від 8 жовтня 2016 року делегатами Конференції ухвалено рішення про висловлення недовіри та дострокове відкликання голови Ради адвокатів міста Києва Рафальської І.В., то ордер Сергєєва П.О. на надання правової допомоги серії КВ № 445361 від 1 квітня 2021 року не міг бути прийнятий судом до уваги, так як на час прийняття рішення від 22 грудня 2016 року №58 про видачу позивачу свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю Рафальська І.В. не мала повноважень Голови ради адвокатів міста Києва.

Разом з тим, доказів того, що вказаний документ визнаний у передбаченому законом порядку недійсним або є скасованим, матеріали справи не містять.

Також відсутні докази щодо припинення права Сергєєва П.О. на заняття адвокатською діяльністю у порядку передбаченому законом на час розгляду справи в суді першої інстанції.

Подібні висновки зроблені Верховним Судом у постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 757/21384/19-ц (провадження № 61-15866св19), від 23 вересня 2021 року у справі № 367/862/19 (провадження № 61-8402св21) та від 13 вересня 2023 року у справі № 283/2629/19 (провадження № 61-5962св23).

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера (частина друга статті 26 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність").

Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41 (далі - Положення), з подальшими змінами, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.

Пунктом 9 Положення передбачено, що ордер, що видається адвокатом, який здійснює свою діяльність індивідуально, підписується адвокатом та посвідчується печаткою адвоката (за її наявності).

Змістом пункту 11 Положення встановлено, що ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.

Пунктом 12 Положення передбачено перелік реквізитів, які має містити ордер на надання правничої (правової) допомоги.

Відповідно до пунктів 11, 12 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, зі змінами, внесеними рішенням Ради адвокатів України від 14 лютого 2020 року № 29 та від 17 листопада 2020 року № 118 ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Ордер містить такі реквізити: Серію, порядковий номер ордера; Прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога; Посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа; Назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини першої статті 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо); Прізвище, ім`я, по батькові адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі ордера, номер та дату його свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, найменування органу, який його видав; номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане; Ким ордер виданий (назву організаційної форми): адвокатом, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально (із зазначенням адреси робочого місця); адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (повне найменування адвокатського бюро/адвокатського об`єднання та його місцезнаходження); Адресу робочого місця адвоката, якщо вона відрізняється від адреси місцезнаходження адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, яке видає ордер; Обмеження повноважень, якщо такі передбачені договором про надання правничої (правової) допомоги; Дату видачі ордера; Підпис адвоката, який видав ордер, у разі здійснення ним індивідуальної діяльності (у графі " Адвокат"); Підпис адвоката, який надає правову допомогу, якщо ордер, виданий адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням (у графі "Адвокат"); Підпис керівника адвокатського бюро/адвокатського об`єднання, відтиск печатки адвокатського бюро/адвокатського об`єднання (за наявності) у випадку, якщо ордер видається адвокатським бюро/адвокатським об`єднанням; Двовимірний штрих-код QR-код) з посиланням на профайл адвоката в Єдиному реєстрі адвокатів України; Реквізити 12.1, 12.5, 12.6, 12.7, 12.8 генеруються автоматично, всі інші реквізити ордера заповнюються адвокатом самостійно з метою збереження адвокатської таємниці.

У матеріалах справи наявний ордер на представництво інтересів відповідача у справі адвокатом Сергєєвим П.О. у Подільському районному суді міста Києва (а.с. 94, Т. 3). Зазначений ордер відповідає вище вказаним положення Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», містить підпис адвоката та необхідні реквізити, передбачені пунктом 12 Положення про ордер.

Таким чином, матеріали справи не містять доказів, що ордер на який посилається сторона відповідача визнаний у передбаченому законом порядку недійсним або є скасованим, також відсутні докази щодо припинення права Сергєєва П.О. на заняття адвокатською діяльністю у порядку передбаченому законом на час розгляду справи в суді першої інстанції.

Отже, заявником не доведено передбачених ст. 423 ЦПК України підстав для перегляду рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Всі інші доводи заяви не є нововиявленими обставинами, були предметом розгляду під час ухвалення постанови Київського апеляційного суду, в якій цим доводам була надана оцінка.

За таких обставин, апеляційний суд дійшов висновку, що заява ТОВ "РЕХАУ"про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 4 липня 2023 року за нововиявленими обставинами є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Відповідно до вимог ст. 429 ЦПК України за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами суд може, зокрема, відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі. У разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 423-429 ЦПК України, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити представнику Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕХАУ" - адвокату Шаповал Тетяні Володимирівні у задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

ГоловуючийТ.О. Писана
СуддіК.П. Приходько

С.О. Журба