14.07.2023 Справа № 756/6588/21
Унікальний №756/6588/21
Провадження №2/756/346/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2023 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Шевчука А.В.,

при секретарі - Демченко І.В.

за участі представника відповідача - ОСОБА_1

розглянувши у судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Крістіна Юріївна про визнання недійсним договору, скасування реєстрації права власності та витребування майна,

в с т а н о в и в :

У квітні 2021 року представник позивача ОСОБА_4 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства від імені ОСОБА_2 з позовом до відповідача ОСОБА_3 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар К.Ю. з даним позовом у якому просив: визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири від 19.01.2021 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бондар К.Ю., зареєстрований в реєстрі за №177, укладений від імені ОСОБА_2 з ОСОБА_3 ; скасувати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно про реєстрацію за ОСОБА_3 права власності на квартиру АДРЕСА_1 , на підставі вказаного договору купівлі-продажу квартири; витребувати від ОСОБА_3 квартиру АДРЕСА_1 на користь ОСОБА_2 та визнати за ним право власності на вказану квартиру.

13.12.2022 року за підписом позивача ОСОБА_2 до суду подано заяву про відмову від позову та закриття провадження у справі.

При цьому, 03.04.2023 року у зв`язку з відсутністю позивача та його представника в судовому засіданні оголошено перерву, явка позивача визнана обов`язковою для з`ясування його дійсної волі і позиції щодо даного позову та підтвердження походження даної заяви.

В судовому засіданні 27.04.2023 року у зв`язку з черговою неявкою позивача та відсутністю відомостей про його позицію щодо подальшого розгляду справи, за клопотанням представника позивача продовжено перерву у судовому засіданні. Судом акцентованого увагу представника позивача, щодо обов`язкової явки позивача у судове засідання для його особистих пояснень та з`ясування позиції щодо актуальності розгляду справи, особистого підтвердження (спростування) походження заяви про закриття провадження поданої від його імені.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Відповідно до ч. 4 ст. 212 ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

З огляду на зазначене, законодавець передбачив можливість, у виключних випадках, дистанційного розгляду справи з використанням власних технічних засобів.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Диспозитивність (від лат. dispono - розпоряджаюся) - це надання особам, які беруть участь у справі, можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд. Зміст принципу диспозитивності перш за все розкривається через положення хто хоче здійснити свої права, повинен сам потурбуватися про це. Вказані принципи надають кожному учаснику справи можливість самостійно розпоряджатися наданими йому законом процесуальними правами, в тому числі і правом брати участь в судових засіданнях.

Не дивлячись на те, що Оболонський районний суд міста Києва працює в штатному режимі, заяв від позивача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів до суду не надходило.

14.07.2023 року позивач, явка якого визнана обов`язковою для дачі особистих пояснень, в судове засідання повторно не з`явився, про час та дату судового розгляду справи повідомлявся належним чином.

Згідно клопотання представника позивача ОСОБА_2 на даний час, начебто, знаходиться у робочому відрядженні за межами міста, а тому не може прибути у судове засідання 14.07.2023 року, що на думку останнього є підставою для чергового відкладення судового розгляду.

Представник відповідача заперечив продовження перерви в судовому засіданні, категорично наполягав на залишенні позову без розгляду вказуючи, що повторна неявка позивача, явка якого визнана обов`язковою, підтверджує втрату ним інтересу до позовних вимог, а чергова заява представника позивача свідчить про неузгодженість позиції із своїм довірителем та особисту зацікавленість представника підтримувати позовні вимоги всупереч волі довірителя.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, вислухавши позицію представника відповідача, суд вважає, що повторна неявка в судові засідання і пасивна поведінка позивача, явка якого визнана обов`язковою для підтвердження (спростування) поданої заяви про закриття провадження у справі, свідчать про небажання підтримувати позовні вимоги та свідоме зволікання розгляду і вирішення питання по суті, що є підставою для залишення позову без розгляду.

Керуючись ст. ст. 15, 131, 133, 137, 141, 142, ст. 223, ст. 257 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бондар Крістіна Юріївна про визнання недійсним договору, скасування реєстрації права власності та витребування майна, - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя А. В. Шевчук