Справа №760/9696/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про забезпечення позову

14 червня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Митрофанової А.О., при секретарі Костюк В.О., розглянувши заяву представника позивача Приходько Людмили Аркадіївни про забезпечення позову у справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Солом`янського районного суду м. Києва знаходиться цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про стягнення заборгованості.

12 червня 2023 року представником позивача подано заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 53,0 кв.м., житловою площею 32,0 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 000, що належить ОСОБА_2 та арешту на квартири за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 60,8 кв.м., житловою площею 41,7 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 000, що належить ОСОБА_3 .

Заява мотивована тим, що 12 червня 2008 року між ВАТ «Універсал Банк», правонаступником якого є АТ «Універсал Банк» та ОСОБА_2 було укладено Кредитний договір №068-2008-2042. Відповідно до умов Кредитного договору ОСОБА_2 отримала у ВАТ «Універсал Банк» кредит в сумі 66 750,00 доларів США, строком користування до 10.06.2023 року зі сплатою 14,95% річних. Крім того, для забезпечення виконання зобов`язань за Кредитним договором між ВАТ «Універсал Банк» та ОСОБА_3 12.06.2008 року було укладено договір поруки №068-2008-2042-Р. Банк виконав свої обов`язки за кредитним договором, надав відповідачу кредитні кошти у розмірі 66 750,00 доларів США, однак, ОСОБА_2 не виконує взяті на себе зобов`язання, у зв`язку з чим утворилась заборгованість. Станом на день звернення заборгованість по кредитному договору не сплачена. В травні 2023 року на адресу Солом`янського районного суду м. Києва було направлено позовну заяву про стягнення з відповідачів заборгованості в розмірі 55 888,31 доларів США.

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 10.04.2023 року було встановлено, що за позичальником ОСОБА_2 на праві власності зареєстровано наступне нерухоме майно: двокімнатна квартира, заг. пл. 53,0 кв.м., житл. пл. 32,0 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 10.04.2023 року було встановлено, що за позичальником ОСОБА_3 на праві власності зареєстровано наступне нерухоме майно: 1/4 частина квартири, заг. пл. 60,8 кв.м., житл. пл. 41,7 кв.м., за адресою: АДРЕСА_2 .

Позовними вимогами Акціонерного товариства «Універсал Банк» є стягнення з відповідачів 55 888,31 доларів США. При цьому ліквідаційна вартість майна, що належить ОСОБА_2 , арешт на який банк просить накласти арешт, станом на 21.04.2023 року становить 37 400 доларів США, ліквідаційна вартість майна, що належить ОСОБА_3 , арешт на який банк просить накласти арешт, станом 21.04.2023 року становить 13 300 доларів США. Таким чином, вартість нерухомого майна, на яке банк просить накласти арешт є співмірною із заявленою в позові сумою.

З метою забезпечення виконання кредитного договору між банком та ОСОБА_2 12 червня 2008 року було укладено договір іпотеки нерухомого майна, а саме трикімнатної квартири, за адресою: АДРЕСА_3 , однак звернути стягнення на вказане майно у період дії воєнного стану банк позбавлений можливості.

Представник позивача зазначає, що з відповідачами не змогли у позасудовому порядку дійти згоди. Наразі з огляду на поведінку відповідачів існують підстави вважати, що останні мають намір ухилитися від виконання рішення суду у майбутньому у разі задоволення судом позову, що призведе до порушення прав позивача, в зв`язку з чим виникла необхідність у застосуванні заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

Сторони в судове засідання не викликались, оскільки суд прийшов до висновку про розгляд вказаної заяви за їх відсутності у відповідності до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України.

При цьому, фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову та надані до неї документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів Позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України, заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У відповідності до постанови Пленуму Верховного Суду України за № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» суд, при розгляді заяви про забезпечення позову, повинен з`ясувати характер спору, що виник між сторонами, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

У п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» визначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

На переконання суду, подана заява про забезпечення позову підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відповідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна квартира за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, належить на праві спільної часткової приватної власності ОСОБА_2 , а саме 1/3 частка та 2/3 частка квартири.

Відповідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна квартира за адресою: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, належить на праві спільної часткової приватної власності ОСОБА_3 , а саме 1/4 частка квартири.

Враховуючи викладене, з наведених у заяві про забезпечення позову фактів та обґрунтувань вбачається, що невжиття заходів забезпечення може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист прав позивача, за захистом якого він звернувся до суду.

Позивачем обґрунтовано наявність зв`язку між заходом забезпечення позову та предметом позовних вимог, оскільки застосування такого заходу забезпечення позову спроможне забезпечити ефективний захист їх порушеного права та поновлення порушених прав та інтересів позивача в разі задоволення позовних вимог.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.05.2021 у справі №914/1570/20 вказано, що під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами.

Верховним Судом викладений правовий висновок у постанові від 02.08.2019 у справі №915/538/19 та у постанові від 06.11.2018 у справі №923/560/17, згідно з яким накладення арешту на грошові кошти відповідача слід обмежувати розміром ціни позову та можливих судових витрат, а суд вправі накласти арешт на кошти, які обліковуються на рахунках у банківських або в інших кредитно-фінансових установах, у межах розміру загальної суми позовних вимог та можливих судових витрат.

Так, невжиття заходів забезпечення позову може призвести до відчуження майна відповідачів, що ускладнить виконання рішення суду та унеможливить ефективний захист прав позивача за результатами розгляду справи у разі задоволення позову.

При цьому, накладення арешту на майно до вирішення спору по суті не призведе до обмеження прав відповідачів, а слугуватиме заходом запобігання можливих порушень прав позивача.

Враховуючи предмет даного позову, наведені заявником докази та обґрунтування заявлених вимог у заяві про забезпечення позову, їх розумність та адекватність, наявність зв`язку між заходами забезпечення позову та предметом позовних вимог, з метою запобігання порушенню прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд вважає за можливе задовольнити заяву про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 149-153, 259, 260, 353 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Заяву представника позивача Приходько Людмили Аркадіївни про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на 1/3 частки та 2/3 частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 53,0 кв.м., житловою площею 32,0 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 000, що належить ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Накласти арешт на 1/4 частки квартири за адресою: АДРЕСА_2 , загальною площею 60,8 кв.м., житловою площею 41,7 кв.м., реєстраційний номер нерухомого майна 000, що належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Зазначити дані позивача: Акціонерне товариство «Універсал Банк», (04082, м. Київ, вул. Автозаводська, буд. 54/19).

Зазначити дані відповідачів:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ( АДРЕСА_4 );

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ( АДРЕСА_5 );

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ( АДРЕСА_4 );

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ( АДРЕСА_4 ).

Направити ухвалу всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову (які ідентифіковані судом) для вжиття відповідних заходів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Строк пред`явлення до виконання даної ухвали три роки.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається учасниками справи до Київського апеляційного суду або через Солом`янський районний суд м. Києва.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя А.О. Митрофанова