Справа № 308/824/21
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі головуючого судді Бедьо В.І., за участю секретаря судового засідання Шовак А.О., розглянувши в залі суду в м. Ужгород, в порядку загального позовного провадження заяву адвоката Цебрик Любомира Васильовича за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Першої ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсними заповіту, свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання протиправним та скасування рішення державного нотаріуса про державну реєстрацію прав та обтяжень та визнання права власності на майно,-

В С Т А Н О В И В:

21 січня 2021 року, позивач ОСОБА_1 , звернулась до Ужгородського міськрайонного суду із позовною заявою до ОСОБА_2 , Першої ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсними заповіту, свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання протиправним та скасування рішення державного нотаріуса про державну реєстрацію прав та обтяжень та визнання права власності на майно

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16 березня 2023 відкрито провадження за вищевказаною позовною заявою та призначено підготовче засідання.

Позивач та її представник в засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дане судове засідання.

22 грудня 2023 року - представник позивача ОСОБА_3 , через канцелярію суду подав заяву, в якій зазначив, що позивачка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 від 13 грудня 2023 року.

В зв`язку з неявкою всіх учасників в судове засідання суд провів судове засідання на підставі наявних матеріалів відповідно до ст.ст. 198, 223 ЦПК України, без фіксування судового процесу звукозаписуючим пристроєм, що відповідає ст. 247 ЦПК України.

Частиною 1 статті 257 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав залишення позовної частини без розгляду, а саме:

1) позов подано особою, яка не має цивільної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи;

3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його незявлення не перешкоджає розгляду справи;

4) у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

5) позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду;

6) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення до третейського суду, і від відповідача не пізніше початку розгляду справи по суті, але до подання ним першої заяви щодо суті спору надійшли заперечення проти вирішення спору в суді, якщо тільки суд не визнає, що така угода є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана;

7) дієздатна особа, в інтересах якої у встановлених законом випадках відкрито провадження у справі за заявою іншої особи, не підтримує заявлених вимог і від неї надійшла відповідна заява;

8) провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175і177цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк;

9) позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) позивач у визначений судом строк не вніс кошти для забезпечення судових витрат відповідача і відповідач подав заяву про залишення позову без розгляду;

11) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду;

12) між сторонами укладено угоду про передачу спору на вирішення суду іншої держави, якщо право укласти таку угоду передбачене законом або міжнародним договором України, за винятком випадків, якщо суд визнає, що така угода суперечить закону або міжнародному договору України, є недійсною, втратила чинність або не може бути виконана.

Аналізуючи підстави залишення позовної частини без розгляду у відповідності до ст. 257 ЦПК України, суд дійшов висновку, що смерть відповідача не визначено як підставу залишення без розгляду позовної заяви.

Згідно з ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті. За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Відповідно до п. 7 ч. 1 статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України, сторонами у цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Статтею 24 ЦК України передбачено, що людина як учасник цивільних відносин вважається фізичною особою. Згідно зі ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження. У випадках, встановлених законом, охороняються інтереси зачатої, але ще не народженої дитини. У випадках, встановлених законом, здатність мати окремі цивільні права та обов`язки може пов`язуватися з досягненням фізичною особою відповідного віку. Цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Згідно з ст.55 ЦПК України - у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії цивільного процесу. Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходить усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Зважаючи на характер спірних правовідносин та предмет спору, суд доходить висновку, що правовідносини, що виникли між сторонами не допускають правонаступництва.

За таких обставин, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі з підстав, передбачених п. 7 ч. 1ст. 255 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.133, 198, 200, 255-256, 260, 261, 257 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Першої ужгородської державної нотаріальної контори про визнання недійсними заповіту, свідоцтва про право на спадщину за заповітом, визнання протиправним та скасування рішення державного нотаріуса про державну реєстрацію прав та обтяжень та визнання права власності на майно - закрити.

Роз`яснити позивачу, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той же предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області В.І.Бедьо