Справа № 592/9856/23
Провадження № 2/592/2240/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2023 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду міста Суми Косолап М.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Ковпаківського відділу державної виконавчої служби м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про скасування арешту майна,

у с т а н о в и л а:

06.07.2023 ОСОБА_1 (далі позивач) через представника ОСОБА_2 звернувся у порядку цивільного судочинства до Ковпаківського районного суду м. Суми із вказаним позовом і просить ухвалити рішення, яким скасувати арешт з об`єкту нерухомого майна боржника ОСОБА_3 , а саме квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно статті 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву та документи, що до неї додані, приходжу до висновку, що позовну заву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України зважаючи на наступне.

Позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5 частини 3 статті 175 ЦПК України).

Відповідно до частини 5 статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Звертаючись до суду позивач просить скасувати арешт з об`єкту нерухомого майна померлого ОСОБА_3 та зазначає, що він є одним із його спадкоємців, які прийняли спадщину, тобто ОСОБА_1 фактично просить скасувати арешт майна як спадкоємець боржника у виконавчому провадженні.

Відповідно до статті 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 24.05.2021 по справі № 712/12136/18 дійшов висновку про те, що боржник, як сторона виконавчого провадження, у разі незгоди з арештом, який накладений державним або приватним виконавцем під час примусового виконання судового рішення, не може пред`являти позов про зняття арешту з майна та бути позивачем за таким позовом, оскільки має право на оскарження дій державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України.

Таким чином, для боржника у виконавчому провадженні передбачений інший спосіб судового захисту, а саме, оскарження боржником рішення, дій, бездіяльності державного виконавця в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК України.

З долученої до позовної заяви Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна вбачається наявність обтяження арешт нерухомого майна зареєстроване 04.04.2006 підстава обтяження постанова про арешт майна боржника б/н 08.02.2006, ДВС у Ковпаківському районі м. Суми, Державний виконавець О.М. Берко в/л 2-186 від 13.10.2005, об`єкт обтяження невизначене майно, все майно, власник ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 , заявник ДВС у Ковпаківському районі м. Суми.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.11.2019 у справі № 905/386/18 (провадження № 12-85гс19) зауважила, що відповідачем у справах за позовами про звільнення з-під арешту майна є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях, оскільки задоволення такого позову може безпосередньо вплинути на права та законні інтереси сторін спірних відносин щодо такого майна.

Згідно позову відповідачем у справі є Ковпаківський відділ державної виконавчої служби м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), однак підстав його залучення до участі у справі у якості відповідача не зазначено, як і не зазначено особу, в інтересах якої був накладений арешт на нерухоме майно.

При цьому позивач не позбавлений можливості звернутися до суду, який видав виконавчий лист № 2-186 від 13.10.2005, на підставі якого накладено арешт на майно, з запитом для встановлення сторони стягувача в інтересах якого був накладений арешт на майно.

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті.

Статтею 1281 ЦК України передбачено, що спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.

Процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника.

Відповідно до частин 1, 5 статті 442 ЦПК України, у разі вибуття однієї з сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Положення цієї статті застосовуються також у випадках необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Позовна заява та долучені до неї документи не містять відомостей чи відбувалась заміна померлого боржника на його правонаступника у виконавчому провадженні у якому накладено арешт на нерухоме майно, а також чи повідомляли спадкоємці кредитора спадкодавця про відкриття спадщини відповідно до статті 1281 ЦК України.

Крім того, інших спадкоємців після померлого ОСОБА_3 до участі у справі не залучено.

З огляду на викладене, відповідно до частин 1 і 2 статті 185 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, запропонувавши позивачу протягом десяти днів з дня вручення ухвали усунути зазначені недоліки шляхом подачі позовної заяви з урахуванням викладених у даній ухвалі недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись частиною 1 статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

п о с т а н о в и л а :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Ковпаківського відділу державної виконавчої служби м. Суми Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) про скасування арешту майна - залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусуненя недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява буде вважатися неподаною і повернеться позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Косолап