ОЧАКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 483/1701/23
Провадження № 2/483/478/2023
22 грудня 2023 року м. Очаків
Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:
головуючого судді Рак Л.М.,
за участю секретаря Гречки С.Є.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
08 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Очаківського міськрайонного суду Миколаївської області із зазначеним позовом до ОСОБА_2 . Свої вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що вона перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому 20 серпня 2014 року відділом РАЦС адміністрації Білгородського району Білгородської області рф, актовий запис № 329. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Посилаючись на те, що між нею та відповідачем відсутні спільні інтереси, наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння та, що вони не підтримують шлюбних відносин, у кожного окреме господарство та роздільний бюджет, між ними втрачено почуття любові та поваги один до одного, вони не спілкуються між собою більше 9 років, а також, що продовження подружнього життя неможливе та недоцільне, оскільки суперечить їх інтересам, просила розірвати їх з відповідачем шлюб та виявила бажання після розірвання залишити їй прізвище, на яке вона змінила своє у зв`язку з реєстрацією шлюбу ОСОБА_4 .
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином.
Представник позивачки надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивачки, в якій, крім того, зазначив, що позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити та не заперечують проти ухвалення заочного рішення у справі.
Відповідач, до суду викликався через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, а тому в силу ч. 11 ст. 128 ЦПК України вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи (а.с. 29).
Суд на підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України, враховуючи згоду позивачки і наявність достатніх даних для вирішення спору, вважає можливим ухвалити заочне рішення.
Дослідивши письмові докази, суд дійшов такого.
Частинами першою, другою статті 3 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору України.
Відповідно до статті 64 Закону України «Про правотворчу діяльність», дія нормативно-правового акта поширюється на громадян України, іноземців, осіб без громадянства, юридичних осіб, інших суб`єктів правовідносин, осіб, які перебувають на території, на яку поширюється його дія, і яких він стосується, крім випадків, передбачених нормативно-правовим актом.
Згідно з преамбулою Закону України «Про міжнародне приватне право», цей закон встановлює порядок урегулювання приватноправових відносин, які хоча б через один із своїх елементів пов`язані з одним або кількома правопорядками, іншими, ніж український правопорядок.
Пунктом 2 частини першої статті 1 Закону України від 23 червня 2005 року № 2709-IV «Про міжнародне приватне право» (далі - Закон № 2709-IV) визначено, що іноземний елемент ознака, яка характеризує приватноправові відносини, що регулюються цим Законом, та виявляється в одній або кількох з форм, серед яких, зокрема, хоча б один учасник правовідносин є громадянином України, який проживає за межами України, іноземцем, особою без громадянства або іноземною юридичною особою.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 2 Закону № 2709-IV цей Закон застосовується до таких питань, що виникають у сфері приватноправових відносин з іноземним елементом, зокрема, підсудність судам України справ з іноземним елементом.
Визначаючи підсудність справи судам України, необхідно керуватися загальними правилами, визначеними у статті 76 Закону № 2709-IV.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 76 Закону № 2709-IV, суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом у випадках, якщо на території України відповідач у справі має місце проживання або місцезнаходження, або рухоме чи нерухоме майно, на яке можна накласти стягнення, або знаходиться філія або представництво іноземної юридичної особи відповідача.
Під час розірвання шлюбу між громадянином України та іноземцем або особою без громадянства, один з яких проживає в Україні, питання підсудності визначається за загальними правилами, встановленими статтями 27, 28 ЦПК України.
Враховуючи, що у сторін по справі є дитина, тому справа підсудна Очаківському міськрайонному суду Миколаївської області,
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 20 серпня 2014 року відділом РАЦС адміністрації Білгородського району Білгородської області рф, актовий запис № 329. Зазначений факт підтверджується дослідженим у судовому засіданні свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 (а.с. 13).
Від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується дослідженою у судовому засіданні копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 14).
Фактичні шлюбні стосунки між сторонами припинилися більше 9 років, мешкають окремо. Причинами розпаду сім`ї є втрата почуттів любові та поваги між подружжям.
Відповідно до ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Враховуючи викладене, суд вважає, що шлюб, укладений між сторонами, фактично розпався, збереження шлюбу можливе тільки на почуттях взаємної поваги і любові, та, що за зазначених обставин їх подальше сумісне життя і збереження сім`ї є неможливим, тому, в силу ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, вимоги позивачки про розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Також, у відповідності до ч. 1 ст. 141 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача на користь позивачки 858 грн. 88 коп. судового збору, оплата яких підтверджується відповідною квитанцією про сплату (а.с. 1).
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 259, 263-265, 280-284 ЦПК України, суд
Цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 20 серпня 2014 року відділом РАЦС адміністрації Білгородського району Білгородської області рф, актовий запис № 329, розірвати.
Шлюб вважати розірваним з моменту набрання рішенням суду законної сили.
Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 прізвище, на яке вона змінила своє у зв`язку з реєстрацією шлюбу, ОСОБА_4 .
Стягнути з ОСОБА_2 , на користь ОСОБА_1 858 (вісімсот п`ятдесят вісім) гривень 88 копійок сплаченого судового збору.
Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Роз`яснити, що документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є наявне рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили.

Рішення є заочним і може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Відповідач, якому рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку для подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених вище строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Головуючий: