КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2-с/947/170/23
УХВАЛА

02.11.2023 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., оглянувши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу №947/18761/23 від 05.07.2023 року виданого Київським районним судом міста Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» заборгованості по сплаті житво-комунальних послуг в сумі 10213,09 грн. та судового збору в сумі 268,40 грн.,

В С Т А Н О В И В:

01.11.2023 року до Київського районного суду міста Одеси надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу №947/18761/23 від 05.07.2023 року виданого Київським районним судом міста Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» заборгованості по сплаті житво-комунальних послуг в сумі 10213,09 грн. та судового збору в сумі 268,40 грн..

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу за вказаною заявою розподілено судді Калініченко Л.В. та передано головуючому 02.11.2023 року.

При вирішенні питання про прийняття заяви до провадження, було встановлено наступне.

Статтею 170 ЦПК України передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.

Заява про скасування судового наказу має містити зокрема повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Абз.2 ч.5 ст.14 ЦПК України визначено, що Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Оглянувши подану до суду заяву, судом встановлено, що остання не містить зазначеної боржником інформації про наявність або відсутність у нього зареєстрованого електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

У зв`язку з чим, суд доходить до висновку, що подана заява не відповідає вимогам статті 170 ЦПК України.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Приймаючи вищевикладене, враховуючи, що подана заява про скасування судового наказу оформлена не належним чином, суд вважає, що подана до суду ОСОБА_1 заява про скасування судового наказу підлягає поверненню боржникові без розгляду.

Одночасно суд зазначає, що ст. 129 Конституції України гарантовано, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом.

Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами ЦПК, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.

Отже, процесуальні вимоги визначені Законом є рівними для усіх учасників судового процесу, а відтак зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для боржника, оскільки в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню, а також боржник не обмежений права на повторне звернення до суду з цією заявою після усунення недоліків, що слугували для її повернення.

Керуючись ст. 14, 170, 352-354 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу №947/18761/23 від 05.07.2023 року виданого Київським районним судом міста Одеси про стягнення з ОСОБА_1 на користь Комунального підприємства «Житлово-комунальний сервіс «Вузівський» заборгованості по сплаті житво-комунальних послуг в сумі 10213,09 грн. та судового збору в сумі 268,40 грн. - повернути боржникові без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання до апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Суддя Калініченко Л. В.