ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 638/1598/22 Головуючий суддя І інстанції Аркатова К. В.
Провадження № 22-ц/818/1431/23 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: про стягнення плати за користування житлом
У Х В А Л А

про залишення без руху апеляційної скарги

10 липня 2023 року

м. Харків

справа № 638/1598/22

провадження № 22-ц/818/1431/23

Харківський апеляційний суд у складі судді Яцини В.Б., перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на заочне рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 13 жовтня 2022 року, по справі №638/1598/22, за позовом Житлово-будівельного кооперативу "Уют" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 жовтня 2022 року позов ЖБК "Уют" задоволено.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 травня 2023 року заяву відповідача про перегляд заочного рішення від 13.10.2022 року залишено без задоволення.

На зазначене заочне рішення суду першої інстанції ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 27 червня 2023 року вказану цивільну справу витребувано з Дзержинського районного суду м. Харкова та 06 липня 2023 року вказана цивільна справа надійшла до Харківського апеляційного суду.

Апеляційна скарга ОСОБА_1 на заочне рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 13 жовтня 2022 року підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Апеляційне провадження по справі не може бути відкрито, оскільки апеляційну скаргу ОСОБА_1 викладено російською мовою.

Нормами частин 1 та 2 статті 14 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної » визначено, що у судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою. У судовому процесі може застосовуватися інша мова, ніж державна, у порядку, визначеному процесуальними кодексами України та Законом України «Про судоустрій і статус суддів».

Статтею 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до частини першої статті 9 ЦПК України цивільне судочинство в судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ята статті 10 Конституції України).

Відповідно до частини четвертої статті 9 ЦПК України учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Виходячи з того, що будь-яка заява по суті є процесуальним документом (стаття 174 ЦПК України), вона повинна бути викладена державною мовою.

При цьому, ОСОБА_1 не позбавлена права звернутися до перекладача з метою приведення апеляційної скарги у відповідність до вимог закону.

Зазначене відповідає висновкам, яких дійшов Верховний Суд в ухвалі від 19 березня 2020 року у справі № 629/5741/19, провадження № 61-5019ск20; в ухвалі від 02 березня 2020 року у справі № 623/4072/19, провадження № 61-2581ск20; в ухвалі від 10 лютого 2020 року у справі № 623/4072/19, провадження № 61-2581ск20; в ухвалі від 28 квітня 2020 року у справі № 623/615/20-ц, провадження № 61-6993ск20.

Згідно з ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне залишити апеляційну скаргу ОСОБА_1 без руху для подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги, викладеної українською мовою.

Крім того, в апеляційній скарзі апелянт спросить звільнити її від сплати судового збору, в обґрунтування свого клопотання посилається на те, що у неї скрутне матеріальне становище.

Апелянтом на підтвердження своїх доводів надані відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 13.06.2023 року за період з 1 кварталу 2023 року по 3 квартал 2023 року.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до пункту 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» із змінами та доповненнями - відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» для з`ясування розміру доходів апелянта необхідно подати довідку про розмір його річного доходу, тобто апелянту слід надати до суду апеляційної інстанції таку довідку за попередній повний календарний рік.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст.136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Слід зазначити, що апелянт не позбавлений права повторно звернутись з клопотанням, долучивши до нього відповідні документи, які підтверджують обставини, на які посилається.

Відповідно пункту 1 частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подачу позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем для працездатних осіб 1 відсоток ціни позову, становить та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно з підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір встановлюється у розмірі 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

За таких обставин, апелянтом при подачі апеляційної скарги повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 3405 грн. за наступними реквізитами:

Отримувач коштів: ГУК Харків обл/мХар Основ"ян/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0020661

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Харківський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 на заочне рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 13 жовтня 2022 року підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків, а саме: надання квитанції про сплату судового збору, або документи про звільнення від сплати судового збору та подання до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги, викладеної українською мовою.

Відповідно до ч.2 ст.357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст.185, 356, ч.2 ст.357 ЦПК України суддя,

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на заочне рішення Дзержинського районного суду м.Харкова від 13 жовтня 2022 року залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків у термін 10 днів з дня отримання копії ухвали апеляційного суду і попередити, що у разі не виконання вимог ухвали, апеляційну скаргу буде визнано неподаною та повернута особі, які звернулася з апеляційною скаргою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, в силу ст.389 ЦПК України оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя

Харківського апеляційного суду В.Б. Яцина