Справа № 128/1558/21
УХВАЛА

Іменем України

13 липня 2023 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Васильєвої Т.Ю.,

секретар Кострюкова Л.В.

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю,

УСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебуває вищевказана цивільна справа, в якій позивач просить суд визнати житловий будинок в с. Сосонка Вінницького району Вінницької області об`єктом права спільної сумісної власності її та відповідача. Позов обгрунтовано тим, що вона разом з ОСОБА_2 одружилася 07.08.2005 та з того часу вони стали проживати разом в належному ОСОБА_2 житловому будинку в АДРЕСА_1 . Та 17.05.2018 року її чоловік подарував даний житловий будинок своїй дочці ОСОБА_3 , а в 2020 році вони з чоловіком розлучилися. Позивач вважає, що протягом шлюбу з відповідачем даний житловий будинок значно збільшився у вартості за рахунок спільних сил і коштів, а тому просить суд визнати даний житловий будинок об`єктом права спільної сумісної власністі її та відповідача ОСОБА_2 .

В ході розгляду справи ІНФОРМАЦІЯ_1 помер відповідач по справі ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 27.01.2023 було зупинено провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю до залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою від 19.06.2023, на заяву третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_3 , було поновлено провадження у справі. З метою встановлення правонаступників відповідача ОСОБА_2 було витребувано з Вінницької районної державної нотаріальної контори інформацію чи відкривалася спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сосонка Вінницького району Вінницької області, чи наявні відомості про складення ним заповіту, та у разі відкриття спадкової справи після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , надати її копії на адресу суду. А також витребувано з Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області інформацію про те, які особи були зареєстровані з ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , станом на 07.10.2022.

На виконання даної ухвали суду було надано відповідь Вінницької районної державної нотаріальної контори від 27.06.2023 та Стрижавської селищної ради Вінницького району Вінницької області від 28.06.2023.

Крім цього, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, ОСОБА_3 було подано клопотання про закриття провадження в справі, оскільки правонаступники прав та обов`язків ОСОБА_2 в порядку спадкування відсутні, а також клопотання про виклик свідків та долучення доказів, а саме актів обстеження житлового будинку на предмет проживання/не проживання особи від 28.07.2021 та від 19.04.2022, на підтвердження факту не проживання позивачки ОСОБА_1 в спірному житловому будинку з 2020 року.

В підготовче засідання учасники по справі не з`явилися, хоча були повідомлені про підготовче засідання завчасно та належним чином.

Представник позивача ОСОБА_1 , адвокат Базилєва Ю.О. подала до суду клопотання про повернення третій особі клопотання про долучення доказів без розгляду у зв`язку з відсутністю підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, а також про відкладення судового засідання та проведення розгляду клопотання за відсутності позивача та представника позивача, а також клопотання про залучення ОСОБА_3 , яка виступає в рамках даного судового провадження третьою особою без самостійних вимог на предмет спору, в якості співвідповідача, оскільки власником спірного житлового будинку, згідно договору дарування, укладеного 17.05.2018 ОСОБА_2 , є ОСОБА_3 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 попередньо подала заяву про розгляд справи у її відсутність.

З огляду на вимоги ст. 197 ЦПК України, участь сторін в підготовчому засіданні не є обов`язковою та матеріалами справи підтверджено належне та завчасне повідомлення учасників судового розгляду про призначене засідання.

Наслідки неявки учасника справи врегульовано ст. 223 КПК України та підстав для відкладення підготовчого засідання за вищевикладених обставин судом не встановлено.

Зокрема, суд звертає увагу, що заявляючи у клопотанні одночасно дві взаємовиключні вимоги про відкладення судового засідання та проведення розгляду клопотання за відсутності позивача та представника позивача, ні позивачем, ні її представником жодним чином не зазначено та не обґрунтовано обставини їх неявки до суду, не зазначено причину, яка унеможливлює їх з`явлення до суду, та не надано відповідних доказів на їх підтвердження.

Зокрема, в своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Так в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За вказаних обставин, враховуючи обізнаність всіх учасників судового розгляду з наявністю відповідного судового провадження, на підставі ст.ст. 197, 223 ЦПК України, суд вважає за можливепровести підготовче засідання та розглянути наявні клопотання за відсутності учасників судового розгляду.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу (п. 1 ч. 1 ст. 189 ЦПК України).

У підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше (п. 4 ч. 2 ст. 197 ЦПК України).

Вирішуючи клопотання про можливість залучення до участі в справі ОСОБА_3 як співвідповідача, суд враховує, що будь-яких позовних вимог до неї даним позовом не заявлено, а первісний та єдиний відповідач, до якого було заявлено єдину позовну вимогу про визнання майна об`єктом права спільної сумісної власності позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 , помер.

Можливість залучення до участі в справі співвідповідача передбачена ст. 51 ЦПК України, згідно якої суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача (ч. 1).

Ч. 2 ст. 50 встановлено підстави процесуальної співучасті, а саме, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права та обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Сукупний аналіз даних статей дає підстави для висновку, що особа може набути статусу співвідповідача за наявності іншого (інших) відповідачів у справі.

Однак, в даній справі первісний відповідач ОСОБА_2 помер, тому набуття іншою особою статусу співвідповідача можливе виключно за умови наявності процесуального правонаступництва після смерті ОСОБА_2 . Можливість такого правонаступництва передбачена ст. 55 ЦПК України, згідно якої у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 24 лютого 2021 року у справі N 758/10554/16-ц (N 61-17489св20) вказано, що "процесуальне правонаступництво - це заміна під час провадження у цивільній справі сторін або третіх осіб іншими особами, до яких переходять права та обов`язки у спірних правовідносинах. Суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує. Питання процесуальної правосуб`єктності сторони, третьої особи, їхніх правонаступників належать до тих, які суд має вирішити під час розгляду справи незалежно від стадії судового процесу. Не є перешкодами для з`ясування підстав процесуального правонаступництва межі розгляду справи у суді відповідної інстанції, а також предмет доказування за відповідними позовними вимогами. Проте, процесуальне правонаступництво можливе лише тоді, коли у майнових відносинах відбулось правонаступництво. Отже, при вирішенні питання про залучення правонаступників учасників справи, суду необхідно встановити наявність чи відсутність правонаступництва на підставі норм матеріального права у спірних правовідносинах".

Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника. Основою процесуального правонаступництва є правонаступництво у матеріальному праві, яке настало після відкриття провадження у справі. Виходячи з цього, особливості здійснення процесуального правонаступництва визначаються особливостями норм матеріального права, що регулюють перехід прав та обов`язків у матеріальних правовідносинах від особи до її правонаступника, або в інших випадках зміни сторони у правовідносинах, з яких виник спір.

Такий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 січня 2023 року, справа № 676/47/21.

У постанові Великої Палати Верховного суду від 30 червня 2020 року у справі № 264/5957/17 вказано, що "суд будь-якої інстанції зобов`язаний залучити до участі у справі правонаступника сторони або третьої особи, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво прав та обов`язків відповідної особи, а правонаступник існує".

Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст. 1216 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Згідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Згідно ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідною копією свідоцтва про смерть, сплив 08.04.2023.

Як вбачається з відповіді Стрижавської селищної ради та поданої заяви про відмову від прийняття спадщини, ОСОБА_3 , яка є дочкою відповідача ОСОБА_2 та була зареєстрована разом з ним станом на 07.10.2022, від спадщини відмовилася протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, а саме 18.02.2023 (а.с. 233, т. 1). Інші особи, які проживали та були зареєстровані разом з відповідачем на час відкриття спадщини та є спадкоємцями ОСОБА_2 , відсутні. Крім ОСОБА_3 за вказаною адресою також була зареєстрована позивач ОСОБА_4 (а.с. 11 т. 2), яка не є спадкоємцем ОСОБА_2 , оскільки шлюб з ним було розірвано до його смерті в 2020 році.

Відповідно до відповіді Вінницької районної державної нотаріальної контори Вінницької області від 27.06.2023 № 885/01-16, спадкоємці померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 до нотаріальних контор та приватних нотаріусів по питанню відкриття спадщини не звертались, спадкова справа не заводилась (а.с. 1 т. 2).

З огляду на викладене, переходу прав та обов`язків, що належали спадкодавцеві ОСОБА_2 , до інших осіб не відбулось через відсутність спадкоємців, які прийняли спадщину. Та за відсутності в ОСОБА_2 на час відкриття спадщини права власності на спірний житловий будинок правила ст. 1277 ЦК України до спірних правовідносин застосуванню не підлягають.

Суд звертає увагу, що позивачем ОСОБА_1 не надано суду жодних доказів, які б підтверджували наявність правонаступників після смерті ОСОБА_2 , а вжиті судом заходи для їх встановлення свідчать про відсутність осіб, які можуть бути правонаступниками померлого ОСОБА_2 за заявленими вимогами.

Тому враховуючи вищевикладене, за відсутності правонаступників відповідача ОСОБА_2 , одночасне залучення ОСОБА_3 в якості співвідповідача є неможливим, в зв`язку з фактичною відсутністю будь-якого іншого відповідача (його правонаступника), а колопотання про його заміну іншим відповідачем стороною позивача не заявлялося.

У зв`язку з викладеним в задоволенні клопотання про залучення ОСОБА_3 в якості співвідповідача слід відмовити та за відсутності будь-яких спадкоємців після смерті відповідача ОСОБА_2 , які прийняли спадщину та претендують на належне йому майно, закрити провадження в справі в зв`язку з відсутністю правонаступництва, а саме відсутністю будь-яких правонаступників його прав та обов`язків.

Суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва (п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України).

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі (п. 2 ч. 2 ст. 200 ЦПК України).

У зв`язку із закриттям провадження у справі судом не вирішуються заявлені третьою особою клопотання про виклик свідків та долучення доказів у справі, які стосуються доведення обставин, що пов`язані з розглядом справи по суті, та клопотання сторони позивача про повернення третій особі клопотання про долучення доказів.

З урахуванням викладеного, керуючись п. 2 ч. 2 ст. 200, п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_1 , адвоката Базилєвої Юлії Олександрівни про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 в якості співвідповідача.

Клопотання третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_3 про закриття провадження в справі задовольнити.

Закрити провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, ОСОБА_3 про визнання майна спільною сумісною власністю, у зв`язку зі смертю відповідача ОСОБА_2 , на підставі п. 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текс ухвали складено 13.07.2023.

Суддя: