Справа № 297/2195/22
У Х В А Л А

21 липня 2023 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого - Собослой Г.Г.,

суддів: Кожух О.А., Готра Т.Ю.,

з участю секретаря Савинець В.Ю.

розглянувши заяву представника Акціонерного Товариства «Міжнародний інвестиційний банк» Грищенко О.М. про відвід суддів: Собослоя Г.Г., Готра Т.Ю.,-

в с т а н о в и л а:

Перед початком розгляду справи по суті від представника Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк» Грищенко О.М. надійшла заява про відвід суддів Собослой Г.Г., Готра Т.Ю., посилаючись на те, що 02 червня 2023 року Шевченківським районним судом м. Києва задоволена скарга банку на бездіяльність уповноваженої особи ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язано уповноважену особу Державного бюро розслідувань внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви голови правління АТ «Міжнародний Інвестиційний Банк» Людвика К.А. від 07.03.2023 року, в якій повідомлено щодо обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення суддями Закарпатського апеляційного суду Собослой Г.Г., Готра Т.Ю., ОСОБА_1 передбаченого ч. 3 ст. 383 КК України, розпочате досудове розслідування та подати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи той факт, що Державне бюро розслідувань відносно суддів розпочне розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 383 КК України на підставі ухвали суду від 02.06.2023 року, що свідчить про відсутність в діях суддів Закарпатського апеляційного суду: Собослой Г.Г., Готра Т.Ю. неупередженості та об`єктивності про розгляд цивільної справи № 297/2195/22.

Заявник із посиланням на п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України вважає, що з метою усунення сумнівів учасника судового процессу у неупередженості колегії суддів у даній справі та забезпечення довіри учасників провадження у справі до судових рішень Закарпатського апеляційного суду заяву про відвід суддів Собослой Г.Г. та Готра Т.Ю. задовольнити.

Заслухавши пояснення учасників справи, судова колегія вважає, що заява про відвід суддів є необгрунтованою.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України судя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

До заяви про відвід суддів представником АТ «Міжнародний Інвестиційний Банк» Грищенко О.М. долучено заяву (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення (в порядку ст. 214 КПК України) в якій викладає фактичні обставини справи, що 24.02.2023 року Верховним Судом у складі колегії Другої судової палати Касаційного цивільного суду було відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою АТ «МІБ» на ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 01.02.2023 року про повернення апеляційної скарги АТ «МІБ» на ухвалу Берегівського районного суду від 28.12.2022 року про відмову у передачі справи № 297/2195/22 за підсудністю. Відповідно до резолютивної частини зазначеної ухвали Верховним Судом із Закарпатського апеляційного суду витребувано цивільну справу № 297/2195/22.

АТ «МІБ» стало відомо, що 13.03.2023 р. всупереч положенням до підпункту 15.10 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України колегія судді не передала всі матеріали цивільної справи № 297/2195/22 до Верховного Суду і сідді своєю бездіяльністю, яка виражається у невиконанні ухвали Верховного Суду вчинили кримінальне правопорушення, а фактично, заявник не згідний з процесуальними рішеннями суддів прийнятими по справі, що відповідно до ч. 4 ст. 36 ЦПК України не може бути підставою для відводу.

Верховним Судом розглянута касаційна скарга АТ «Міжнародний Інвестиційний Банк» на ухвали суду по відокремленим матеріалам, які направлені Закарпатським апеляційним судом, і вважаючи надіслані матеріали достатніми для розгляду скарги.

Крім того, судова колегія зазначає, що стандарт безсторонності грунтується насамперед на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Разом з тим, що жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» судді, а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості суд апеляційної інстанції вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Із аналізу заяви про відвід суддів випливає, що фактично доводи заявника грунтуються на припущеннях щодо упередженості та необ`єктивності суддів у зв`язку з незгодою з процесуальними рішеннями суддів прийнятими по справі щодо направлення її до Верховного Суду.

Керуючись ст. ст. 36, 40 ЦПК України, судова колегія,-

у х в а л и л а:

Заяву представника Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк» Грищенко О.М. визнати необгрунтованою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді: