УХВАЛА

23 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 203/2164/21

провадження № 61-15358ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Олійник А. С. розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 травня 2023 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» про визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 травня 2022 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» від 14 травня 2021 року № 113 про припинення трудового договору, яким звільнено 17 травня 2021 року ОСОБА_1 з посади заступника директора філії з правових, корпоративних та майнових питань.

Поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника директора філії з правових, корпоративних та майнових питань у філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» з 18 травня 2021 року.

Стягнено з Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» в особі філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 18 травня 2021 року до 27 травня 2022 року включно у розмірі 627 402,24 грн.

Стягнено з Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» в особі Філії «Вільногірський гірничо-металургійний комбінат» Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» на користь ОСОБА_1 у відшкодування моральної шкоди кошти у розмірі 10 000,00 грн.

В іншій частині позову відмовлено.

Вирішено питання розподілу судових витрат.

У жовтні 2023 року Акціонерне товариство «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» (далі - АТ «ОГХК», товариство) засобами поштового зв`язку направило до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 27 травня 2023 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 27 вересня 2023 року.

Касаційна скарга підписана першим заступником голови правління АТ «ОГХК» ОСОБА_2.

На підтвердження своїх повноважень для підписання касаційної скарги він надав виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в якій зазначено, що він має право вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори (згідно з статутом), подавати документи для державної реєстрації від імені юридичної особи.

Із наданих документів неможливо встановити, що ОСОБА_2 має право на підписання касаційної скарги, оскільки не надано доказів на підтвердження займаної ним посади та обсягу повноважень, зокрема посадової інструкції, наказу про призначення на посаду.

Відповідно до частини третьої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.

З 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, необхідно підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва. Наявність або відсутність у ЄДР даних про працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок цієї юридичної особи підтвердити повноваження такого працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20, провадження № 14-105цс21).

Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

У касаційній скарзі заявник зазначив, що підставою касаційного оскарження є те, що суди попередніх інстанцій застосували норму права без урахування висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Верховного Суду (пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України), а також порушили норми процесуального права, вказавши, що суди попередніх інстанцій неповно з`ясували всі обставини, що мають значення для справи, не дослідили докази, які є в матеріалах справи, постанову суду апеляційної інстанції від 26 травня 2022 року.

Заявник просить скасувати судові рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нове про відмову в позові.

Відповідно до частини третьої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо: 1) суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу; або 2) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження; або 3) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або 4) суд встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів.

У частині третій статті 411 ЦПК України визначені підстави, за наявності яких суд касаційної інстанції скасовує рішення судів першої та апеляційної інстанції, що ухвалені з порушенням норм процесуального права, на які посилається заявник у касаційній скарзі, що унеможливлює встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи.

Верховний Суд зазначає, що право особи на оскарження судового рішення є однією із складових права на справедливий суд, що гарантується статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та Конституцією України. Водночас згідно з цивільним процесуальним законом оскарження судового рішення в суді касаційної інстанції вимагає від заявника належного обґрунтування касаційної скарги.

Зазначивши про порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, заявник не зазначив та не обґрунтував підставу (підстави) щодо порушення норм процесуального права з передбаченої (передбачених) пунктом 4 частини другої статті 389, частиною третьої статті 411 ЦПК України підстави (підстав), конкретно не зазначив, які докази у справі не дослідженні та яке вони мають значення для вирішення справи.

Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду, оскільки товариство не сплатило судовий збір у повному обсязі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір підлягає сплаті в розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюванної суми.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час звернення позивача до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 році прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 2 270,00 грн.

Товариство оскаржує рішення суду в частині задоволених вимог, тому йому необхідно сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру (908,00 грн) та за вимоги про стягнення коштів у розмірі 637 402,24 грн.

1% ціни позову від суми, яка задоволена судом першої інстанції становить 6 374,02 грн, розмір судового збору за вимоги немайнового характеру становить 1 816,00 грн (908,00грн?2).

Отже, розмір судового збору за подання та розгляд касаційної скарги становить 16 380,04 грн ((6 374,02 грн+1 816,00 грн)?200%)).

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерський район/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, рахунок отримувача: UA0026007, ККДБ: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд.055)»; символ звітності банку: 207.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 3 632,00 грн, тому заявнику необхідно доплатити судовий збір у розмірі 8 190,02 грн.

Враховуючи викладене, заявнику необхідно надати докази, що підтверджують його повноваження на підписання касаційної скарги, надати нову редакцію касаційної скарги, в якій зазначити конкретно, які докази не досліджені судами попередніх інстанцій та доплатити судовий збір.

Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Касаційну скаргу Акціонерного товариства «Об`єднана гірничо-хімічна компанія» залишити без руху.

Надати для усунення зазначених вище недоліків десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернена заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. С. Олійник