Справа № 754/1687/23
У Х В А Л А

Іменем України

10 лютого 2023 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна,приватний нотаріус Київського міського нотаріального округуСкринник Сергій Миколайович про витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , через представника - адвоката Прядка Руслана Володимировича, звернулася до суду з позовом ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна,приватний нотаріус Київського міського нотаріального округуСкринник Сергій Миколайович про витребування майна (земельної ділянки).

Разом з позовною заявою надійшла заява про забезпечення позову, в якій заявник просить суд:

1) накласти арешт на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000 (власник ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

2) заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не обмежуючись, державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, державну реєстрацію обтяжень речових прав на нерухоме майно, скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів щодо об`єкта нерухомого майна: земельна ділянка кадастровий номер: :62:511:0001, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

3) заборонити будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо забудови земельної ділянки кадастровий номер :62:511:0001.

Вимоги заяви мотивовані тим, що позивач на підставі договору купівлі-продажу № 2129 від 27.05.2011, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кривенчук С.В., придбала у ОСОБА_3 земельну ділянку адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001. З моменту набуття 27.05.2011 права власності позивач не вчиняла жодних правочинів щодо даної земельної ділянки, не відчужувала її на користь інших осіб. Таким чином, дійсним власником спірного майна на момент подачі позову є ОСОБА_1 . У той же час, 10.02.2022 із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно позивачу стало відомо про реєстрацію права власності на вказану земельну ділянку за третіми особами. Так, 04.12.2020 ця земельна ділянка на підставі договору купівлі-продажу № 3055 від 08.12.2011 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 000, зареєстрована на праві власності за ОСОБА_4 . В подальшому, 08.12.2020, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 1535 від 08.12.2020, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , право власності на спірне майно зареєстроване за останнім.

Представник позивачки зазначає, що до правоохоронних органів подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, на підставі якої Деснянською окружною прокуратурою міста Києва 16.02.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості № 0000051 за ч. 4 ст. 190 КК України (матеріали даного провадження в подальшому об`єднані з кримінальним провадженням № 0000050 з присвоєнням номеру останнього).

Підставою набуття ОСОБА_4 права власності на земельну ділянку :62:511:0001 став договір купівлі-продажу земельної ділянки № 3055 від 08.12.2011 між продавцем ОСОБА_3 та покупцем ОСОБА_4, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бутько М.В. В той же час, встановлено що договір № 3055 від 08.12.2011 ОСОБА_3 не підписувався, що є порушенням вимог ч. 4 ст. 203, ч. 2 ст. 207, ч. 1 ст. 657 ЦК України, якими передбачено дотримання сторонами письмової форми даного виду правочину. Так, відповідно до висновку експерта № CE-19/111-22/33938-ПЧ від 06.10.2022 підпис від імені ОСОБА_3 у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 08.12.2011 у графі «Продавець» виконаний не ОСОБА_3 , а іншою особою з наслідуванням її підпису. Таким чином, сторона позивача вказує, що договір купівлі-продажу земельної ділянки №3055 від 08.12.2011, на підставі якого зареєстровано право власності на спірний об`єкт нерухомого майна за ОСОБА_4 є неукладеним, оскільки особою, вказаною як продавець, він не підписувався.

Враховуючи викладені обставини, ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду міста Києва з позовом про витребування земельної ділянки від ОСОБА_2 . Разом з тим, наявність на даний момент чинної державної реєстрації прав власності на земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001 за ОСОБА_2 надає можливість відповідачу здійснити подальше незаконне відчуження вказаного нерухомого майна, а також здійснити інші дії, що значно утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду.

Дослідивши матеріали заяви, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з п. 1, 2 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб (п. 1); забороною вчиняти певні дії (п. 2); забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання (п. 4).

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

При розгляді заяви про забезпечення позову, суд враховує практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини третьої статті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

У рішенні від 31.07.2003 у справі «Дорани проти Ірландії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що поняття «ефективний засіб» передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

Як вбачається із матеріалів заяви про забезпечення позову, ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу № 2129 від 27.05.2011, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Кривенчук С.В., придбала у ОСОБА_3 земельну ділянку адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001 у Деснянському районі м. Києва, що підтверджується договором купівлі-продажу № 2129 від 27.05.2011 та Державним актом на право власності на дану земельну ділянку, серія ЯЕ №794310, виданим Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київради, з відміткою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Кривенчук С.В. про перехід 27.05.2011 права власності від ОСОБА_3 до ОСОБА_1 .

Водночас, відповідно до договору купівлі-продажу № 3055 від 08.12.2011 між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мироник О.В., було продано земельну ділянку адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001 у Деснянському районі м. Києва. Зареєстровано 04.12.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яною Володимирівною в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна 000 право власності на вказану земельну ділянку за ОСОБА_4

08.12.2020, на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки № 1535 від 08.12.2020, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , та посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округуСкринником Сергієм Миколайовичем, право власності на ділянку адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001 у Деснянському районі м. Києва перейшло до відповідача, про що зроблено відповідний запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно з реєстраційним номером об`єкта нерухомого майна.

Також в матеріалах позовної заяви міститься копія висновку експерта №СЕ-19/111-22/33938-ПЧ від 06.10.2022, наданого в рамках кримінального провадження № 0000050, згідно з яким підпис від імені ОСОБА_3 у договорі купівлі-продажу земельної ділянки від 08.12.2011 у графі «Продавець» виконаний не ОСОБА_3 , а іншою особою з наслідуванням її підпису.

ОСОБА_1 стверджує, що вона є дійсним власником спірної земельної ділянки.

З огляду на зазначене, враховуючи неодноразову зміну власника земельної ділянки та можливість наступного переходу права власності на спірну земельну ділянку, суд приходить до висновку про наявність підстав для вжиття заходів для забезпечення позову ОСОБА_1 про витребування спірної земельної ділянки з чужого незаконного володіння, оскільки невжиття заходів забезпечення позову унеможливить ефективний захист прав позивачки та виконання рішення суду у випадку ухвалення на користь позивача.

При цьому, вжиття заходів забезпечення позову у виді арешту земельної ділянки, яка є предметом спору, заборони вчинення реєстрації дій та заборони дії щодо забудови земельної ділянки буде співмірним із вимогами позову про витребування майна з чужого незаконного володіння, та усуне ризики ускладнення ефективного захисту та поновлення порушених інтересів позивача.

Випадки обов`язкового застосування зустрічного забезпечення встановлені частиною третьою статті 154 ЦПК України, відповідно до якої суд зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, якщо: позивач не має зареєстрованого в установленому законом порядку місця проживання (перебування) чи місцезнаходження на території України та майна, що знаходиться на території України, в розмірі, достатньому для відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові; або суду надані докази того, що майновий стан позивача або його дії щодо відчуження майна чи інші дії можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові.

Зазначена правова позиція наведена у постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 26.12.2018 у справі № 61-11274св18.

У матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують обставини, за наявності яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення.

Крім того, відповідно до вимог ч. 6 ст. 154 ЦПК України відповідач не позбавлений права звернутись з клопотанням про вжиття заходів зустрічного забезпечення та надати докази, які на його думку підтверджують наявність обставин для такого забезпечення.

Керуючись ст. 149-154, 157 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 , подану через представника - адвоката Прядка Руслана Володимировича, про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна,приватний нотаріус Київського міського нотаріального округуСкринник Сергій Миколайович про витребування майна - задовольнити.

2. Накласти арешт на земельну ділянку адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :62:511:0001, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000 (власник ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 )).

3. Заборонити державним реєстраторам прав на нерухоме майно та органам державної реєстрації прав вчиняти будь-які реєстраційні дії, в тому числі, але не обмежуючись, державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно, державну реєстрацію обтяжень речових прав на нерухоме майно, скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень на нерухоме майно, а також вносити до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень, записи про скасування державної реєстрації речових прав та їх обтяжень, зміни до таких записів, щодо об`єкту нерухомого майна: земельна ділянка кадастровий номер: :62:511:0001, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000.

4. Заборонити будь-яким особам вчиняти будь-які дії щодо забудови земельної ділянки кадастровий номер :62:511:0001.

5. Ухвала підлягає негайному виконанню.

6. Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки.

7. Належним чином засвідчену копію ухвали суду направити до Деснянського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) до виконання.

8. Копію ухвали направити учасникам справи.

9. Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Стягувач (позивач): ОСОБА_1 , PHOKПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 .

Боржник (відповідач): ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Інші учасники справи:

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Бутько Мар`яна Володимирівна, місцезнаходженняАДРЕСА_4 .

Третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скринник Сергій Миколайович, місцезнаходженняАДРЕСА_5 .

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак