Справа № 194/301/23
Номер провадження № 2/194/170/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Корягіна В.О.

за участю секретаря судового засідання Виходцевої А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Тернівка Дніпропетровської області в спрощеному позовному провадженні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Позовну вимогу мотивує тим, що з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі з 23 грудня 2020 року. Сторони від сумісного життя мають малолітню дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюбні відносини між ними припинені більше трьох місяців тому, спільного господарства не ведуть, мешкають окремо, відновлення сімейних відносин і подальше спільне проживання не можливе, збереження шлюбу суперечить її інтересам, на примирення вона не згодна. Просить розірвати шлюб, зареєстрований 23 грудня 2020 року Богданівською сільською радою Павлоградського району Дніпропетровської області, актовий запис № 40, між нею та відповідачем, розглядати справу без її участі, судовий збір стягнути з відповідача нп її користь, залишити їй прізвище ОСОБА_4 , не заперечує проти заочного рішення, строк для примирення не надавати.

Позивач в судове засідання не з`явилася, але в позовній заяві просить розглядати справу без її участі, залишити їй прізвище ОСОБА_4 , не заперечує проти заочного розгляду справи, судовий збір залишити за нею.

Відповідач в судове засідання не з`явився, але надав суду письмову заяву, в якій просить відкласти судове засідання для урегулювання сплору мирним шляхом, просить розглядати справу без його участі.

Суд вважає за недоречне відкладати справу, оскільки судом надався сторонам двохмісячний строк для примирення, сторони не примирились, при цьому позивач наполягає на розірванні шлюбі та просить не надавати строк для примирення.

Згідно вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши письмові докази, вважає, що позов підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

Так, в судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 23 грудня 2020 року Богданівською сільською радою Павлоградського району Дніпропетровської області, актовий запис № 40.

Від сумісного життя сторони мають малолітню дитину: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою суду від 03 травня 2023 року за клопотанням відповідача сторонам був наданий двохмісячний строк для примирення.

Як зазначено позивачем в позовній заяві, між нею та відповідачем шлюбні відносини припинені більше трьох місяців тому, спільного господарства не ведуть, мешкають окремо, відновлення сімейних відносин і подальше спільне проживання не можливе, збереження шлюбу суперечить його інтересам, на примирення вона не згодна.

Отже, сумісне життя не склалося, тобто характер сформованих відносин у родині є таким, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є неможливим.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Загальної декларації ООН з прав людини, ст. 51 Конституції України, ч.1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає, щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Таким чином, виходячи з аналізу вищенаведених положень законодавства, шлюб має добровільний характер, ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка і припиняється внаслідок його розірвання.

Незгода будь-кого зі сторін продовжувати шлюбні стосунки є підставою для визнання її права вимагати розірвати шлюб.

При цьому, суд зазначає, що позивач звернулася до суду із вказаним позовом 06 березня 2023 року, будь-яких доказів того, що відповідач вчиняє дії, направлені на примирення чи збереження сім`ї матеріали справи не містять, а тому суд, враховуючи не бажання позивача продовжувати шлюбні стосунки із відповідачем, доходить висновку про те, що подальше збереження шлюбу без взаємної згоди є неможливим та буде суперечити інтересам сторін.

Приймаючи до уваги те, що подружжя стосунки не підтримує, сумісно господарство не веде, примирення між сторонами неможливе, суд вважає за можливе шлюб між ними розірвати.

Крім того, суд бере до уваги, що відповідач не просив суд надати строк для примирення.

Примирення подружжя здійснюється судом лише за умови, що це не суперечить моральним засадам суспільства. Суд не може примушувати дружину та чоловіка проживати разом.

Зазначений правовий висновок висловлений в Постанові Верховного Суду від 26 листопада 2018 року у справі № 761/33261/16-ц.

Головними мотивами, з яких суд визнав збереження сім`ї неможливим є ініціатива позивача, тобто звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу, та обставини викладені у позовній заяві.

Таким чином, суд приходить до висновку, що зареєстрований між сторонами шлюб може бути розірваний за рішенням суду, оскільки подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу є неможливим і буде суперечити інтересам позивача.

Відповідно до ч.8 ст. 294 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.

Позивач просить залишити їй прізвище ОСОБА_4 .

Згідно ч. 2 ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України, у разі задоволення позову, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються на відповідача, а тому суд стягує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись ст.ст. 104, 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 19, 76, 264, 265, 268, 273 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 23 грудня 2020 року Богданівською сільською радою Павлоградського району Дніпропетровської області, актовий запис № 40, між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився в с. Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка народилася в м. Тернівка Дніпропетровської області, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , які мають малолітню дитину, розірвати.

Залишити ОСОБА_1 прізвище ОСОБА_4 .

Стягнути з між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився в с. Богданівка Павлоградського району Дніпропетровської області, на користь ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище ОСОБА_6 ), ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка народилася в м. Тернівка Дніпропетровської області, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ,судовий збір у сумі 1073,60 грн.

Копію рішення після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.

Повне судове рішення складено 03 липня 2023 року.

Головуючий суддя В.О. Корягін