Справа № 308/9588/20
У Х В А Л А

Іменем України

21 червня 2023 року м. Ужгород

Колегія суддів Судової палати у цивільних справах Закарпатського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: Собослой Г.Г.,

суддів: Готра Т.Ю., Кондор Р.Ю.,

з участю секретаря: Зубашкова М..

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури на рішення Ужгородського міськрайонного суду від 10 лютого 2021 року у справі № 308/9588/20 (Головуючий: Лемак О.В.),-

В С Т А Н О В И Л А :

У вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до Ужгородської міської ради про визнання права власності мотивуючи тим, що позивачу на праві приватної власності належить будівля, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Архітектурно-містобудівельною радою при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради було прийнято за основу ескізний проект реконструкції будівлі по АДРЕСА_1 під багатоквартирний будинок з комерційними приміщеннями та рекомендовано управлінню містобудування та архітектури Ужгородської міської ради надати містобудівні умови та обмеження на проектування багатоквартирного будинку з комерційними приміщеннями. У процесі виконання ним вимог архітектурно-містобудівної ради, щодо отримання висновку органу охорони культурної спадщини, позивачу стало відомо про те, що наказом управління культури Закарпатської обласної державної адміністрації від 18 липня 2011 року № 01-05/106 про затвердження у Переліку пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення, які беруться під охорону держави, належний йому будинок АДРЕСА_1 , взятий під охорону держави, як щойно виявлений об`єкт культурної спадщини. Оскільки вищевказаний наказ створював для ОСОБА_1 , як власника будинку, правові наслідки у вигляді обмежень, пов`язаних із забезпеченням охорони такої пам`ятки, якої насправді не існувало, та інших обмежень щодо володіння цим майном, позивач звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту культури Закарпатської ОДА про визнання протиправним та скасування наказу Управління культури Закарпатської обласної державної адміністрації "Про взяття під охорону держави пам`яток культурної спадщини в Закарпатській області" від 18 липня 2011 року № 01-05/106 про затвердження у Переліку пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення, які беруться під охорону держави, в частині взяття під охорону держави житлового будинку в АДРЕСА_1 .

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 15.06.2020 року по справі № 260/1796/19 заявлені ним позовні вимоги задоволено і вказане рішення набуло законної сили.

Із питанням прийняття реконструйованого об`єкту до експлуатації та, відповідно, оформленням права власності, ОСОБА_1 звертався до управління ДАБК Ужгородської міської ради і йому надали роз`яснення про неможливість прийняття в експлуатацію об`єкту та пояснили, що вказані дії можливо вчинити лише згідно «Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» затвердженого постановою КМУ №461 від 13.04.2011 року шляхом реєстрації декларацій встановленої форми. Водночас зазначений порядок не передбачає введення в експлуатацію будівель, які збудовані самочинно. Вирішення вказаного питання можливе лише після визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва в судовому порядку згідно ст.376 ЦК України.

Для визначення можливості чи неможливості надійної і безпечної експлуатації реконструйованого ним об`єкту нерухомого майна, в тому числі відповідності державним будівельним нормам щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з інвалідністю та інших маломобільниих груп населення (для будинків і споруд цивільного призначення, у тому числі багатоквартирних житлових будинків незалежно від класу наслідків) останній звернувся до експерта в будівельній галузі ОСОБА_2 . Відповідно до «Звіту про проведення технічного обстеження» від 02.09.2020 року експерт дійшов висновку, що при огляді об`єкта дослідження на предмет визначення можливості його надійної та безпечної експлуатації були оглянуті основні несучі та огороджувальні конструкції об`єкта за адресою АДРЕСА_1 та встановлено їх готовність до експлуатації. Стан будівлі оцінюється як придатний до нормальної експлуатації, недоліків не виявлено, рекомендації не надаються.

Позивач зазначає, що під час проведення будівельних робіт ним були дотримані будівельні, архітектурні, санітарні та екологічні норми. З початку будівництва ніяких заяв, претензій та скарг щодо реконструкції не надходило і вважає, що це свідчить про те, що ним не були порушені права інших осіб будівництвом зазначеного об`єкту.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 10 лютого 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано за ОСОБА_1 право власності на самочинно реконструйований багатоквартирний житловий будинок із вбудованими приміщеннями комерційного призначення (позначеному в технічному паспорті під літерою А) загальною площею 1375,7 кв.м, що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись із даним рішенням суду Закарпатська обласна прокуратура в інтересах держави в особі Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації (Департамент культури Закарпатської обласної ради) та виконавчого комітету Ужгородської міської ради подала апеляційну скаргу, в якій ставиться питання про скасування рішення суду, як таке, що постановлене з порушенням норм процесуального та матеріального права, оскільки підстав передбачених чинним законодавством для задоволення позовних вимог відсутні.

Заслухавши пояснення представника прокуратури Закарпатської області Роман М., та представника Департаменту культури Закарпатської обласної ради Гуранич О.І., які підтримали доводи, викладені в апеляційній скарзі, представника ОСОБА_1 адвоката Студеняк О.С., яка просить рішення суду залишити без змін, перевіривши матеріали справи, судова колегія приходить до наступного висновку.

Встановлено, що будівля розташована за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві приватної власності ОСОБА_1 відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №198375455 від 30.01.2020 року.

Архітектурно-містобудівною радою при управлінні містобудування та архітектури Ужгородської міської ради було прийнято за основу ескізний проект реконструкції будівлі по АДРЕСА_1 під багатоквартирний будинок з комерційними приміщеннями та рекомендовано управлінню містобудування та архітектури Ужгородської міської ради надати містобудівні умови та обмеження на проектування багатоквартирного будинку з комерційними приміщеннями.

Наказом управління культури Закарпатської обласної державної адміністрації від 18 липня 2011 року № 01-05/106 про затвердження у Переліку пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення, які беруться під охорону держави, належний позивачу будинок АДРЕСА_1 , взятий під охорону держави, як щойно виявлений об`єкт культурної спадщини.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 червня 2020 року по справі №260/1796/19 позов ОСОБА_1 задоволено, визнано протиправним та скасовано наказ Управління культури Закарпатської ОДА «Про взяття під охорону держави пам`яток культурної спадщини в Закарпатській області» від 18 липня 2011 року № 01-05/106 про затвердження у Переліку пам`яток архітектури та містобудування місцевого значення, які беруться під охорону держави, в частині взяття під охорону держави житлового будинку в АДРЕСА_1 .

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів є Закон № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності.

Так, пунктами 4 та 5 частини першої статті 2 Закону № 3038-VI визначено, що планування і забудови територій це діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає зокрема, взаємоузгодження державних, громадських та приватних інтересів під час планування і забудови територій; визначення і раціональне взаємне розташування зон житлової та громадської забудови, виробничих, транспортних, рекреаційних, природоохоронних, оздоровчих, історико-культурних та інших зон і об`єктів.

Згідно з ч. 4 ст. 17 Закону № 3038-VI встановлено, що для населених пунктів, внесених до Списку історичних населених місць України, до яких відноситься і місто Ужгород, в межах визначених історичних ареалів у складі генерального плану населеного пункту визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно з ч. 5 ст. 17 Закону № 3038-VI склад, зміст та порядок розроблення історико-архітектурного опорного плану населеного пункту визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку розроблення, оновлення, внесення змін та затвердження містобудівної документації.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь регулює Закон України від 08.06.2020 № 1805-ІІІ «Про охорону культурної спадщини».

Частиною 2 статті 24 Закону № 1805-ІІІ передбачено, що режим використання пам`яток встановлює центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини щодо пам`яток національного значення, орган виконавчої влади, Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації щодо пам`яток місцевого значення.

Положення пункту 12 частини 2 статті 5 Закону № 1805-ІІІ до повноважень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини належить визначення меж територіального значення та затвердження їх зон охорони, охоронюваних археологічних територій, історичних ареалів населених місць.

Згідно з ч. 1 ст. 32 Закону № 1805-ІІІ з метою захисту традиційного характеру середовища окремих пам`яток, їх комплексів (ансамблів), історико-культурних заповідних територій навколо них мають встановлюватися зони охорони пам`яток: охоронні зони, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару.

Межі та режими використання зон охорони пам`яток визначаються відповідною науково-проектною документацією і затверджується відповідним органом охорони культурної спадщини.

Порядок визначення та затвердження меж і режимів використання зон охорони пам`яток та внесення змін до них встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини.

Зони охорони пам`яток це наукова проектна документація регулятивно-охоронюваного характеру, яка розробляється на основі історико-архітектурного опорного плану та історико-архітектурної інвентаризації забудови, з урахуванням інших матеріалів досліджень культурної спадщини населеного місця (стаття 1 Закону № 1805-ІІІ)

Згідно із ч. 3 ст. 32 Закону № 1805-ІІІ з метою захисту традиційного характеру середовища населених місць вони заносяться до Списку історичних населених місць України.

Список історичних населень місць України за поданням центрального органу виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини затверджується Кабінетом Міністрів України.

Межі та режими використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на територіях історичних ареалів населених місць визначаються у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідною науково-проектною документацією, яка затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони культурної спадщини або уповноваженим ним органом охорони культурної спадщини.

Відпловідно до статті 32 Закону № 1805-ІІІ постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 року № 318 «Про затвердження Порядку визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць затверджено Порядок визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць затвердженого постановою Кабінету Міністрів України пунктом 4 якого визначено, що відповідачем за визнання меж і режимів використання історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що межі історичних ареалів визначається спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць. Визначені науково-проектною документацією межі історичних ареалів погоджується відповідним органом місцевого самоврядування та затверджується Мінкультури.

Судова колегія приходить до висновку, що межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-опорних планів цих населених місць, погоджується відповідним органом місцевого самоврядування та які визначені Генеральним планом забудови м. Ужгород щодо будинку АДРЕСА_1 і наявні листи виконкому Ужгородської міської ради, які містяться в матеріалах справи не є належними доказами у відповідності до ст.ст. 77, 78 ЦПК України, а тому наявність у прокурора підстав представляти інтереси Департаменту культури Закарпатської обласної ради на думку судової колегії не ґрунтуються на вимогах закону.

Постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 року № 219 «Про оптимізацію органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду» Урядом утворено Державну інспекцію містобудування України, як центральний орган виконавчої влади та зупинено дію постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 533 до початку виконання функцій і повноважень Державної інспекції.

У подальшому постановами Кабінету Міністрів України від 23.12.2020 р. № 1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду» і від 15.09.2021 р. № 960 «Питання Державної інспекції архітектури та містобудування» Урядом утворено Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ДІАМ) як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністерство розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, та Затверджено положення про Державну інспекцію архітектури та містобудування України (ДІАМ), ліквідувано Державну інспекцію містобудування, визначено Державну інспекцію архітектури та містобудування суб`єктом управління індивідуально визначеного майна Державної інспекції містобудування та Державної сервісної служби містобудування, Державної архітектурно-будівельної інспекції, які ліквідовуються.

Таким чином, виконавчий комітет Ужгородської міської ради не уповноважений здійснювати в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний нагляд, не наділений повноваженнями у даному випадку на звернення до суду, а також не має повноважень вирішувати питання прийняття об`єктів будівництва в експлуатацію відповідно до чинного законодавства, а тому цей орган не є компетентним державним органом та учасником даних правовідносин.

Висновок експерта від 13.04.2021 року проведений Закарпатським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром МВС України про те, що площа земельної ділянки на якій здійснюється самовільне будівництво, що не відповідає обрисам старої будівлі за адресою: АДРЕСА_1 становить 0,0166 га на думку судової колегії не є належним та допустимим доказом у цій справі, так як вирок або постанова про закриття кримінальної справи з нереабілітуючих підстав по даному факту відсутні.

Враховуючи вищезазначене, судова колегія вважає, що апеляційна скарга вважає, що апеляційна скарга подана та підписана особою, яка не має права її підписувати і апеляційне провадження за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури Закарпатської обласної ради та виконавчого комітету Ужгородської міської ради слід закрити.

Керуючись ст. ст. п. 2 ч. 1, ч. 2 ст. 362, 381 ЦПК України, судова колегія,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою Закарпатської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту культури Закарпатської обласної ради та виконавчого комітету Ужгородської міської ради на рішення Ужгородського міськрайонного суду від 10 лютого 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва закрити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 29 червня 2023 року.

Головуючий: (підпис)

Судді: (підписи)

Згідно з оригіналом:

Суддя Закарпатського

апеляційного суду Г.Г. Собослой