КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
апеляційне провадження №22-ц/824/8286/2023
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Поліщук Н.В.

суддів Нежури В.А., Соколової В.В.

за участю секретаря судового засідання Чепур Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за апеляційною скаргою адвоката Прокудіної Катерини Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 березня 2023 року, постановлену під головуванням судді Маркєлової В.М.,

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом, -

встановив:

У жовтні 2022 року до суду звернулась ОСОБА_1 з позовом про визнання права власності.

Позовні вимоги мотивує тим, що квартира АДРЕСА_1 належала подружжю ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності, як така, що придбана подружжям у період шлюбу за спільні грошові кошти та з метою їх спільного проживання у цій квартирі.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 помер. Після його смерті відкрилася спадщина на належну 1/2 частку квартири у праві спільної сумісної власності.

Вказує, що ОСОБА_6 склав заповіт на користь ОСОБА_2 , його непрацездатна вдова ОСОБА_5 , як єдиний спадкоємець за законом першої черги, успадкувала після його смерті половину від належної ОСОБА_6 частки квартири - частку квартири на підставі частини 1 статті 1241 ЦК України в порядку, визначеному частини 3 стаття 1268 ЦК України.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 померла. Належне їй на момент смерті майно за життя заповіла на користь своєї онуки - ОСОБА_1 .

Вказує, що після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина на належну їй на праві спільної сумісної власності квартиру, а саме на іншу частину квартири, а також на частину квартири, яка на день смерті належала ОСОБА_5 , як успадкована після смерті померлого чоловіка ОСОБА_6 обов`язкова частка.

Вказує, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 тривалий час розглядався спір з приводу спірного майна (справа №753/8626/16-ц). Судовий розгляд вказаної справи завершився прийняттям 28 липня 2021 року Верховним Судом постанови, якою рішення судів попередніх інстанцій скасовано, в задоволенні позовів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відмовлено з підстав незалучення до участі у справі належних відповідачів - поточних власників спірного майна.

Зазначає, що при розгляді цієї справи необхідно з`ясувати лише наявність / відсутність факту прийняття ОСОБА_5 спадщини після смерті чоловіка ОСОБА_6 та склад спадкового майна.

Мотивуючи наведеним, просить суд визнати за ОСОБА_1 право власності на частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 .

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 07 листопада 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 20 березня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом залишено без розгляду.

Не погодившись з постановленою ухвалою, адвокатом Прокудіною К.А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подано апеляційну скаргу.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що 18 жовтня 2022 року представником позивачки до Дарницького районного суду м. Києва через систему "Електронний суд" подано позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2022 року позовну заяву залишено без руху. На виконання вимог ухвали позивачкою усунуто вказані в цій ухвалі недоліки.

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 07 листопада 2022 року прийнято позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 02 грудня 2022 року.

Вказує, що підготовче засідання відкладалось декілька разів з різних причин.

06 березня 2023 року суд залишив позовну заяву без руху та надав позивачу строк для усунення недоліків.

Вказує, що на виконання вимог ухвали суду представником позивачки подано позовну заяву у новій редакції, визначивши ОСОБА_3 та ОСОБА_4 третіми особами. Зазначає, що судом першої інстанції зроблено неправильний висновок про те, що позовна заява у новій редакції від 10 березня 2023 року є ідентичною попередній позовній заяві.

Вказує, що суд першої інстанції перед тим, як постановити ухвалу про недоліки позовної заяви, заслуховував клопотання представника позивача по справі, приймав по ним рішення. Лише після цього вирішив постановити ухвалу про невідповідність позовної заяви статтям 175, 177 ЦПК України. Проте після усунення недоліків не звернув увагу на зміну сторін у позові та доповнення у позовній заяві. Посилається на надмірний формалізм.

Мотивуючи наведеним, просить суд апеляційної інстанції ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 березня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду.

В судовому засіданні адвокат Прокудіна К.А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , доводи апеляційної скарги підтримала, просила суд скаргу задовольнити.

Інші учасники в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Відповідно до статті 372 ЦПК України суд ухвалив розглянути справу за відсутності осіб, які не з`явились в судове засідання, оскільки їхня неявка не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам оскаржуване судове рішення не відповідає.

Згідно із статтею 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, зокрема, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Відповідно до частини 1 статті 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Частиною 2 вищевказаної статті визначено, що заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Вимоги до позовної заяви викладені у статті 175, 177 ЦПК України.

Відповідно до частини 1 статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Аналіз наведеної норми, дозволяє зробити висновок, що на стадії відкриття провадження у справі суд вирішує питання про відповідність чи не відповідність позовної заяви вимогам, викладеним у статтях 175, 177 ЦПК України.

Разом з цим, законодавець наділив суд правом залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі.

Так, відповідно до частини 11 статті 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Відповідно до частин 12, 13 вищевказаної статті якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З матеріалів справи установлено, що у жовтні 2023 року адвокат Прокудіна К.А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування.

Із змісту позовної заяви установлено, що позивачкою вказано відповідачами у справі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Третьою особою зазначено Головне управління юстиції у м. Києві (том 1 а.с.1-7).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 24 жовтня 2022 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом залишено без руху та надано позивачці строк, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків (том 1 а.с.107-108).

На виконання вимог вказаної ухвали адвокатом Прокудіною К.А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подано позовну заяву в новій редакції (том 1 а.с.110-117).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 07 листопада 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання (том 1 а.с.178-179).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 06 березня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом залишено без руху та надано позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня вручення ухвали (том 2 а.с.4-5).

Постановляючи вказану ухвалу, суд вказав, що позивачка, звертаючись до суду із позовною заявою, визначила, зокрема, відповідачами ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , однак не зазначила зміст позовних вимог щодо цих відповідачів та не виклала у позовній заяві обставин, які можуть обґрунтувати такі вимоги.

Суд вказав, що на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу слід надати позов у новій редакції, у якому викласти зміст позовних вимог до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , та викласти обставини на їх обґрунтування.

На виконання вказаної ухвали адвокатом Прокудіною К.А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , подано нову редакцію позовної заяви про визнання права власності.

У редакції позовної заяви від 10 березня 2023 року позивачкою визначено такий склад учасників: позивач - ОСОБА_1 , відповідач - ОСОБА_2 , треті особи - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 (том 2 а.с.13-18).

Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 20 березня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом залишено без розгляду (том 2 а.с.26-28).

Залишивши без розгляду позовну заяву суд першої інстанції вказав, що станом на 20 березня 2023 року позивачка не усунула недоліки, які зазначені в ухвалі суду від 06 березня 2023 року.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

З матеріалів справи установлено, що адвокатом Прокудіною К.А., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , на виконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху подано нову редакцію позовної заяви.

Аналіз позовних заяв від 18 жовтня 2022 року та від 10 березня 2023 року дозволяє зробити висновок, що вони не є ідентичними, як помилково уважав суд першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали.

Апеляційний суд звертає увагу, що зміст позовних, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги свої позовні вимоги, докази на які позивачка посилається на підтвердження позовних вимог дійсно є ідентичними.

Разом з цим, у новій редакції позовної заяви, позивачкою змінено суб`єктний склад учасників справи.

Так, у первісній редакції позовної заяви у справі визначено трьох відповідачів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . У новій редакції позовної заяви від 10 березня 2023 року зазначено відповідачкою лише ОСОБА_2 , інших вказано як 3-х осіб.

Ураховуючи мотиви постановлення Дарницьким районним судом міста Києва ухвали від 06 березня 2023 року, апеляційний суд уважає, що позовна заява позивачки в редакції від 10 березня 2023 року є такою, що відповідає вимогам статті 175, 177 ЦПК України. Зокрема, нова редакція позовної заяви подана до відповідачки ОСОБА_2 , в ній викладено зміст позовним вимог та обставини, якими підтверджуються позовні вимоги.

Суд першої інстанції на викладене увагу не звернув, а тому зробив помилковий висновок про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із неусуненням недоліків позовної заяви та подання на виконання ухвали Дарницького районного суду міста Києва ідентичної позовної заяви.

Відповідно до статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Прокудіної Катерини Анатоліївни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 20 березня 2023 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на постанову може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 29 червня 2023 року.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді В.А. Нежура

В.В. Соколова