справа № 462/8431/23
УХВАЛА

06 листопада 2023 року м. Львів

Суддя Залізничного районного суду м. Львова Гедз Б.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Львівської міської ради, за участю третьої особи: приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Герич Ірини Богданівни про визначення частки у спільній сумісній власності, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Залізничного районного суду м. Львова із позовом, в якому просить визначити, що частка померлої ОСОБА_2 у спільній власності на земельну ділянку, площею 0,391 га, кадастровий номер :06:018:0301 за адресою:

АДРЕСА_1 становить частки.

Перевіривши матеріали позовної заяви встановлено, що така не відповідає вимогам 175 Цивільного процесуального кодексу України.

В порядку цивільного судочинства розглядаються справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Фактичною передумовою судового розгляду справи є наявність спору про право (для справ позовного провадження). Спір повинен мати правовий характер, тобто стосуватися прав, обов`язків, свобод чи інтересів конкретної особи.

За змістом статті 392 ЦК України право власності на майно може бути визнано судом у випадку коли це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати документа, який засвідчує це право.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Згідно змісту позовної заяви позивач вказує, що є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та після смерті залишилось спадкове майно: частина житлового будинку та частина земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому частка померлої у житловому будинку визначена у розмірі 1/2, однак земельна ділянка, 0,0391 га, кадастровий номер :06:018:0301, на якій знаходиться згаданий житловий будинок зареєстрована на праві спільної сумісної власності, при цьому другим співвласником житлового будинку та земельної ділянки є позивач, відтак просить визначити, що частка померлої ОСОБА_2 у праві спільної сумісної власності на земельну ділянку

становить .

Поруч з цим, відповідно до отриманої судом відповіді з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно встановлено, що земельна ділянка, 0,0391 га реєстраційний номер :06:018:0301, на підставі ухвали Львівської міської ради від 19.09.2019 року зареєстрована на праві спільної часткової власності за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , номер запису про право власності: 337708828.

Крім того, згідно з пунктом 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» для оформлення права на спадщину закон не вимагає рішення суду про визначення частки спадкодавця.

Аналогічний правовий висновок неодноразово було викладено Верховним Судом у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 640/13903/16-ц (провадження № 61-15147св18); від 20 червня 2018 року у справі № 266/5267/18 (провадження № 61-6647св19); від 20 березня 2019 року у справі № 550/1040/16-ц (провадження № 61-28423св18); від 22 квітня 2020 року у справі № 601/2592/18 (провадження № 61-17859св19); від 22 квітня 2020 року у справі № 127/23809/18 (провадження № 61-11210св19); від 27 травня 2020 року у справі № 361/7518/16-ц (провадження № 61-43734св18), від 16 вересня 2020 року у справі № 464/1663/18 (провадження № 61-9410св19) від 16 червня 2021 року у справі №540/997/19 (провадження №61-16257св20).

В обґрунтування заявлених вимог позивач покликається на положення ст. 1216 ЦК України, вказуючи, що зі змісту згаданої статті випливає право спадкоємця на визначення та встановлення розміру частки, зокрема земельної ділянки при спадкуванні такого майна.

Однак, слід звернути увагу на те, що у постанові Верховного суду від 28.07.2021 по справі №346/5216/18 міститься висновок про те, що визначення судом частки співвласника у праві спільної власності на нерухоме майно за померлим не узгоджується з вимогами чинного законодавства, оскільки у такому разі судом буде вирішено питання про права особи, яка не має цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності, що свідчить, у тому числі, про неефективність способу захисту права особи відповідно до положень статті 16 ЦК України. У такому випадку спадкоємець не позбавлений можливості захисту своїх прав шляхом подання позову про визнання права власності в порядку спадкування.

Враховуючи наведене, позивачу слід уточнити позовні вимоги, оскільки у разі дійсної наявності у позивача спору щодо права власності на спадкове майно ефективним способом захисту в даному випадку є визнання права власності за позивачем на частину вищезгаданої земельної ділянки в порядку спадкування.

У відповідності до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог ЦПК України, то таку слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для їх усунення.

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Львівської міської ради, за участю третьої особи: приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Герич Ірини Богданівни про визначення частки у спільній сумісній власності залишити без руху.

Позивач має право протягом строку, який не перевищує п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху письмово усунути вказані недоліки. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) Б.М. Гедз

З оригіналом згідно. Оригінал ухвали знаходиться у справі № 462/8431/23

Суддя: Б.М.Гедз