26.10.2023 Справа № 756/7815/20
Унікальний №756/7815/20
Провадження № 2/756/171/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді - Яценко Н.О.

за участі секретарів - Волошиної А.О., Євтушик В.І.

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - Богдашкіної Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в порядку загального позовного провадження в режимі відеоконференції цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: орган опіки та піклування : Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м.Києві державної адміністрації, орган опіки та піклування - виконком Бориспільської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення порядку участі батька у вихованні дітей та зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування : Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м.Києві державної адміністрації, орган опіки та піклування - виконком Бориспільської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення порядку участі батька у вихованні дітей, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом до відповідачки ОСОБА_4 . В обгрунтування позову вказує, що перебував із відповідачкою у зареєстрованому з 05.09.2008 року шлюбі, який розірвано на підставі заочного рішення Оболонського районного суду міста Києва від 05.12.2019 року.

Від спільного шлюбу мають трьох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та дочку ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

З припиненням шлюбу почав окремо проживати від відповідачки.

Зазначає, що старший син ОСОБА_5 з грудня 2019 року проживає постійно з ним в АДРЕСА_1 та не бажає проживати із матір`ю, яка була притягнута Бориспільським міськрайонним судом Київської області (справа № 359/287/20) до адміністративної відповідальності за вчинення насильства по відношенню до дитин.

Менші діти: ОСОБА_6 , 2015 р.н. та ОСОБА_9 , 2017 р.н., наразі проживають з відповідачкою, яка повністю обмежила право позивача на побачення та спілкування з дітьми.

Старшому синові під час телефонної розмови малолітній ОСОБА_6 говорив про те, що зі слів мами тато бив його та ОСОБА_9 , і тому мама не дає батькові зустрічатися з ними.

Вважає, що дії відповідачки спрямовані на те, щоб не допустити за будь-яких обставин спілкування дітей з ним на грунті неприязних відносин.

З питань встановлення графіку побачень з дітьми звернувся до органу опіки та піклування за місцем їх теперішнього проживання - ССДС Оболонської РДА у м.Києві з відповідною заявою.

Згідно даної заяви просив встановити наступний графік спілкування з дітьми ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , а саме: з п`ятниці 18.00год з ночівлями до неділі 19.00 два рази на місяць, під час відпустки на строк від 7-21 дні, з правом виїзду за межі країни та по Україні на оздоровлення, екскурсії тощо; половину дитячих канікул (весна, літо, осінь, зима); у свята: дні народження дітей та членів його родини, новий рік, Різдво, Великдень та ін; у період хвороби безперешкодно відвідувати дітей за місцем їх проживання.

Але через порушення колишньою дружиною спору в суді щодо визначення місця проживання дітей, у розгляді заяви було відмовлено з посиланням на приписи ст.19 СК України.

Просить суд зобов`язати відповідачку ОСОБА_4 не чинити перешкоди у спілкуванні з дітьми: сином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та дочкою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у їх вихованні; визначити ОСОБА_1 порядок участі у спілкуванні та вихованні малолітніх дітей, встановивши наступний графік: 1) перший, третій (або другий, четвертий) тиждень кожного місяця: з 18 год. п`ятниці до 21 год. неділі за місцем проживання батька; 2) щороку перша половина літніх канікул з 01 червня по 15 липня включно, або за попередньою домовленістю з матір`ю друга половина канікул з 15 липня по 30 серпня включно, та в період відпустки батька для проведення спільного відпочинку зі своїми дітьми з можливістю оздоровлення, в т.ч. за межами України; 3) щороку в період осінніх або за попередньою домовленістю з матір`ю весняних канікул згідно розкладу освітнього навчального процесу з урахуванням побажання дітей для проведення спільного відпочинку; у святкові дні та у дні народження дітей 05 березня та 02 вересня щороку терміном не менше чотирьох годин для відвідування розважальних закладів (театр, кінотеатр, виставки тощо) або інших видів відпочинку з урахуванням побажання дітей з можливістю відвідання дітьми місця проживання батька.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано судді Яцено Н.О.

Ухвалою від 01.09.2020 року розгляд справи призначено в загальному позовному провадженні.

В жовтні 2020 року ОСОБА_4 через адвоката Богдашкіну Д.О. звернулася із зустрічним позовом до ОСОБА_1 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення способу та порядку участі батьків у вихованні та спілкуванні з дітьми. Зазначає, що позивач перебувала з відповідачем у шлюбі і в період шлюбу народилося троє дітей.

Починаючи з 03.09.2019 року разом з дітьми: старшим сином - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , молодшим - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та донькою - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 проживала окремо від чоловіка.

07.09.2019 року звернулася до психолога ОСОБА_11 з проханням надати інформаційну довідку про емоційний стан старшого сина ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки дитина була свідком фізичного насильства ОСОБА_1 по відношенню до матері та виявляла симптоми нервово-емоційного напруження.

Відповідно до зазначеної довідки: на несвідомому рівні ОСОБА_5 має надмірно інтенсивні, придушені почуття злості і страху, що часом переходять в паніку від очікування нападу з боку батька - що достатньо чітко діагностується на малюнках «Світ, в якому жити неможливо» і методиці РАТ, яка має спрямованість діагностувати насильство по відношенню до діагностованого; переживає стрес від розчарування; має високий рівень тривожності.

За результатами психологічного обстеження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було рекомендовано пройти курс психологічної реабілітації та постійно проживати з матір`ю.

Проте, після того як ОСОБА_1 дізнався про відвідування старшим сином психолога та про звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу, після спільного проведення часу разом з сином за адресою проживання ОСОБА_1 та його батьків: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 почав категорично відмовлятись від відвідування психолога, аргументуючи це забороною батька.

Також дитина, після кожної зустрічі з батьком почала звинувачувати її в розлученні та ставитися до неї досить відчужено.

Незважаючи на розлучення та окреме проживання, не обмежувала спілкування дітей з батьком ОСОБА_1 до певних подій, які сталися 16 грудня 2019 року, коли відвозила старшого сина - ОСОБА_5 до батька за адресою: АДРЕСА_1 , де чоловік проживає разом зі своїми батьками, для спільного спілкування та проведення часу разом з дитиною. Того вечора ОСОБА_1 в присутності дітей почав сварку. Агресивне поводження ОСОБА_1 проявилось у застосуванні до неї фізичної сили, лайки та образ, що стало наслідком виклику працівників поліції.

Наразі старший син ОСОБА_5 знаходиться з ОСОБА_1 та його батьками. Дитина уникає спілкування.

Молодші діти проживають з позивачкою в м.Києві за адресою: АДРЕСА_2 .

Ознайомившись із запропонованим графіком побачень ОСОБА_1 , вважає, що він жодним чином не відповідає інтересам дітей.

Молодші діти є ще зовсім маленькими, залежні та потребують постійної материнської турботи.

Для дітей об`єктом надійної прив`язаності є їх матір - ОСОБА_4 , яка є головним джерелом емоційного тепла, своєчасної підтримки і з якою у дітей склалися довірчі стосунки.

Окрім того, запропонувавши свій графік, ОСОБА_1 надав акт обстеження житлових умов будинку його батьків. Відповідно до акту, в будинку не створені умови для можливості залишати дітей на ніч. Також молодші діти відвідують різні розвиваючі та спортивні секції та кружки, зокрема в вихідні дні. Також слідкує за їх правильним харчуванням, здоров`ям, режимом дня.

Враховуючи той факт, що діти постійно проживають з нею, в силу свого віку перебувають в постійній залежності від матері, а тому в інтересах дітей, необхідно обумовити побачення ОСОБА_1 з малолітніми дітьми в присутності матері.

Після подій фізичного насилля по відношенню до неї, свідками якого стали діти, як матір, не може бути впевнена в стабільному емоційному стані ОСОБА_1 .

Просить суд зобов`язати ОСОБА_1 не чинити позивачці перешкоди у спілкуванні зі старшим сином - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та його вихованні; встановити наступний графік зустрічей ОСОБА_5 , з матір`ю ОСОБА_4 кожного першого та третього тижня кожного місяця з 10 год. неділі до 09 год. понеділка та кожного другого та четвертого тижня кожного місяця з 19 год п`ятниці до 21 год неділі за місцем проживання матері; щороку половину всіх шкільних канікул (зимових та літніх) згідно розкладу освітнього навчального процесу, в дні народження матері та молодших брата та сестри. Встановити наступний графік зустрічей дітей - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та донькою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 з батьком - ОСОБА_1 однієї суботи місяця з 12 год. до 14 год. на території, за домовленістю сторін, будь-яких дитячих культурно-розважальних комплексів, а також місцях масового відпочинку, парках, скверах, пляжах, спортивно-ігрових майданчиках, місцях громадського харчування: їдальні, кафе, ресторани, що знаходяться на території м.Києва або за місцем проживання дітей у присутності матері - ОСОБА_4 ( для стабілізації психоемоційного стану дітей). Зобов`язати батька - ОСОБА_1 дотримуватися режиму виховання та харчування, розвитку дітей, не допускати протиправних дій та негативних розмов, демонстрації негативного ставлення стосовно матері дітей, ОСОБА_4

19.10.2020 року служба у справах дітей та сім`ї Оболонської РДА в м.Києва надала висновок щодо визначення місця проживання дітей та визначення способів участі у вихованні дітей.

Ухвалою від 26.11.2020 року прийнято зустрічну позовну заяву та об`єднано з первісним позовом.

15.12.2020 року ОСОБА_1 подав відзив на зустрічну позовну заяву в якій посилався на те, що в Бориспільскому міськрайонному суді Київської області перебуває цивільна справа стосовно визначення місця проживання старшого сина ОСОБА_5 , 2010 року з батьком та стягнення аліментів, а в провадженні Оболонського районного суду м.Києва (суддя Шевчук А.В.) щодо визначення місця проживання дітей з матір`ю.

Посилається на те, що позивачка за зустрічним позовом, саме на грунті неприязних відносин до нього, маючи бажання підтримати створений образ «поганого чоловіка - насильника», намагається обмежити його права як батька щодо молодших дітей.

Вказує, що не має жодного бажання будь-яким чином мати спілкування з матір`ю дітей саме через її постійні провокації в його бік. ОСОБА_4 умисно починає провокувати сварку, при ліпшій можливості викликає наряд поліції, а якщо поліція не вбачає підстав виїзджати, то особисто їде у відділок та подає заяву.

Вважає, що визначення порядку та способу спілкування з дітьми в присутності позивачки ОСОБА_4 є неприйнятним та не лише може спричинити додаткові спроби вчинити сварку, а призвести до негативних наслідків для психоемоційного стану дітей, які вже стали жертвами неприйнятої поведінки матері по відношенню до їх батька. Ще до припинення шлюбу, ОСОБА_4 намагалась вселити дітям образ «батька - негідника». Вона постійно невдоволена тим, що мало заробляв як лікар та багато працює, допомогаючи людям. Завжди була невдоволена тим, що діти його обожнюють, та приділяє їм забагато уваги порівняно з нею. У колишньої дружини було особисте бачення, яким він мав бути як чоловік, а не як батько, в першу чергу. При цьому, дітьми здебільшого займався саме він: піклувався, готував їжу, відвозив щодня дітей до школи та ОСОБА_9 до дитсадка і ввечері забирав, возив на додаткові заняття, спортсекції, робив з ними домашнє завдання, організовував їм відпочинок. Щоденні турботи фактично пов`язані з роботою та дітьми, яким приділяв увесь свій час. Вказує, що йому також допомогали його батьки, які піклувались про ОСОБА_6 та ОСОБА_9 майже від самого народження, оскільки їх мама вийшла після пологів на роботу. Мама дітей працювала в м.Києві щоденно і не могла приділяти дітям стільки часу, скільки приділяв їм батько. На сьогодні усі турботи ОСОБА_4 переклала на свою матір, яка займається молодшими дітьми.

Вважає, що обмеження права на спілкування з молодшими дітьми - дві години на місяць не лише порушить його права на безперешкодне спілкування з дітьми , а й є дискримінаційними. Також зазначає, що позивачка як мати умисно обрала такий час для спілкування ( з 12 до 14 год)., коли менші діти мають відпочивати.

Посилається на те, що є висококваліфікованим лікарем, батьком дітей і вважає, що має право відповідно до моральних засад суспільства та закону, на спілкування зі своїми дітьми без присутності їх матері на своїй території. Діти мають право спілкуватися та перебувати в будинку, де вони фактично проживали від народження, де на сьогодні живуть їх бабуся, дідусь, батько та старший брат ОСОБА_5 . Це забезпечить право дітей на належне виховання батьком на рівні їх самоусвідомлення. Просив суд відмовити в частині вимог зустрічного позову щодо встановлення графіку зустрічей дітей ОСОБА_6 та ОСОБА_6 з батьком та зобов`язання батька дотримуватися режиму виховання, харчування тощо.

22.19.2020 ОСОБА_4 через адвоката Богдашкіну Д.О. подала суду відповідь на відзив по зустрічній заяві в якій посилається на те, що її колишній чоловік застосовував до неї неоднаразово фізичну силу. При цьому старшого сина залучає для з`ясування відносин, які склалися між ними, проте вважає, що діти жодним чином не повинні бути залучені до конфлікту дорослих. Молодші діти наразі проживають з нею в м.Києві і при постановленні рішення, суд першочергово повинен керуватися забезпеченням найкращих інтересів дітей, задовольнивши зустрічний позов.

19.02.2021 року до суду надійшла уточнена заява до зустрічного позову в якій позивач ОСОБА_4 просить суд зобов`язати відповідача ОСОБА_1 не чинити їй перешкоди у спілкуванні зі старшим сином - ОСОБА_5 , встановити наступний графік зустрічей ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з матір`ю ОСОБА_4 кожного першого тижня кожного місяця з 18 год.30 хв. п`ятниці до 21 год. неділі, кожного другого та четвертого тижня кожного місяця з 10 год. до 21 год. неділі та кожного третього тижня кожного місяця з 10 год. суботи до 21 год. неділі за місцем проживання або відпочинку матері з можливістю відвідувати, за бажанням дитини, рекреаційні зони, будь-які дитячі культурно розважальні комплекси, а також місця масового відпочинку: парки, сквери, пляжі, спортивно-ігрові майданчики, місця громадського харчування: їдальні, кафе, ресторани, що знаходяться на території м.Київ та Київської області; протягом вказаного періоду відвідувати дитячого психолога ОСОБА_4 разом з сином ОСОБА_16 для налагодження контакту та взаємовідносин з дитиною; щороку половину всіх шкільних канікул згідно розкладу освітнього навчального процесу, в дні народження ОСОБА_5 ( 29 квітня ), матері - (30 жовтня) та молодших брата та сестри (05 березня та 02 вересня) не менше п`яти годин. Зобов`язати ОСОБА_1 попереджати ОСОБА_4 засобами телефонного зв`язку заздалегідь, але не пізніше ніж за дві години, в разі настання непереборних обставин, що можуть унеможливити використання матір`ю визначених за графіком часів на спілкування з дитиною; зобов`язати ОСОБА_1 повідомляти ОСОБА_4 у разі хвороби дитини у будь-який час; встановити спосіб виконання рішення суду шляхом зобов`язання ОСОБА_1 передавати дитину ОСОБА_4 згідно визначеного графіку. Встановити наступний графік зустрічей дітей - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та донькою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з батьком - ОСОБА_1 однієї суботи місяця з 12 год. до 14 год. на території, за домовленістю сторін, будь-яких дитячих культурно-розважальних комплексів, а також місцях масового відпочинку: парках, скверах, пляжах, спортивно-ігрових майданчиках, місцях громадського харчування: їдальні, кафе, ресторани, що знаходяться на території м.Києва або за місцем проживання дітей у присутності матері - ОСОБА_4 (для стабілізації психоемоційного стану дітей). Зобов`язати батька - ОСОБА_1 дотримуватись режиму виховання та харчування, розвитку дітей, не допускати протиправних дій та негативних розмов, демонстрації негативного ставлення стосовно матері дітей, ОСОБА_4 .

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 05.04.2021 року заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернуто заявнику.

Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 06.04.2021 року відмовлено в задоволенні заяви представника ОСОБА_4 - адвоката Богдашкіної Д.О. про забезпечення позову.

Постановою Київського апеляційного суду від 03.06.2021 року ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 06.04.2021 року залишена без змін.

Ухвалою Оболонського районного суду м.Києва від 14.04.2021 року відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпення позову.

Постановою Київського апеляційного суду від 03.06.2021 року ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 14.04.2021 року залишена без змін.

25.01.2022 року по справі закрито підготовче засідання та розгляд справи призначено до розгляду по суті.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 10.02.2022 року відмовлено в задоволенні заяви представника ОСОБА_4 - адвоката Богдашкіної Д.О. про забезпечення позову.

Постановою Київського апеляційного суду від 23.08.2022 року ухвала Оболонського районного суду міста Києва від 10.02.2022 року залишена без змін.

25.05.2022 року представника ОСОБА_4 - адвокат Богдашкіна Д.О. зверталася до суду з клопотанням про зупинення провадження по справі на період воєнного стану, проте суд відмовив у задоволенні клопотання, оскільки ЦПК України не передбачає підстав для зупинення провадження на період військового стану.

В судовому засіданні позивач за первісним позовом та його представник позовні вимоги первісні підтримали та просили задовольнити. В задоволенні зустрічних вимог просили відмовити. При цьому суду позивач пояснив, що наразі через військовий стан, який введено на території України, за спільною згодою сторін, діти проживають з матір`ю в Польші, а тому його позов просив задовольнити з урахуванням вказаних обставин.

Відповідач за первісним позовом та її представник в судових засіданнях, що відбувалися в режимі відеоконференції проти первісного позову заперечували, зустрічний просили задовольнити. В судовому засіданні 05.10.2023 року представник ОСОБА_4 в задоволенні первісного позову просила відмовити, зустрічний позов просила задовольнити.

Треті особи в судові засідання не з`являлися, про розгляд справи повідомлялися у встановленому законом порядку, подали заяви про розгляд справи без їх участі. Суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі третіх осіб.

Розглядаючи справу, суд забезпечив сторонам рівні можливості щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Вислухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши письмові докази по справі, суд доходить до наступного висновку.

Як убачається з матеріалів справи ОСОБА_1 та ОСОБА_4 перебували у зареєстрованому шлюбі з 05.09.2008 року, який було розірвано рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 05 грудня 2019 року.

В період шлюбу у подружжя ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - дочка - ОСОБА_6 .

В ході розгляду справи встановлено, що у сторін існують спори щодо місця проживання дітей та участі батьків у їх вихованні.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 липня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , третя особа: виконавчий комітет Бориспільської міської ради про визначення місця проживання визначено місце проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з його батьком ОСОБА_1 .

Разом з тим, у зв`язку з воєнними діями в Україні ОСОБА_5 тимчасово проживає з матір`ю ОСОБА_4 на території Польщі, що не оспорювалося сторонами.

Син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та донька - ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 проживають також з матір`ю, проте спір щодо місця проживання дітей також вирішується судом.

Відповідно до висновку Оболонської районної у м.Києві державної адміністрації від 16.10.2020 року про визначення способу ОСОБА_1 у вихованні малолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 визначено способи участі ОСОБА_1 у вихованні малолітніх дітей: ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом спілкування ними у такому порядку: до досягнення дітьми восьмирічного віку у першу та третю суботу і другу та четверту неділю з 10 год. до 18 год. без присутності матері дітей; після досягнення дітьми восьмирічного віку: у другий та четвертий тиждень місяця з 18 п`ятниці до 19 неділі, з обов`язковим поверненням дітей до матері; спільний літній відпочинок протягом 1 місяця, за попередньою домовленістю між батьками; під час весняних або осінніх канікул, з урахуванням побажань дітей; у святкові дні та дні народження дітей (05 березня та 02 вересня) не менше чотирьох годин. (т.1 а.с.80-84)

Відповідно до рішення Бориспільської міської ради № 743 від 20.09.2021 року «Про погодження висновку щодо розв`язання спору між батьками про встановлення способу та порядку участі батьків у вихованні та спілкуванні з дітьми та визначення місця проживання малолітньої дитини», рекомендовано ОСОБА_4 порядок спілкування з її малолітнім сином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 порядок спілкування з малолітніми дітьми ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наступний: перша та третя неділя кожного місяця з 10 год. до 19 год. за місцем проживання батька, матері або на нейтральній території (розважальні заклади, парки, сквери, ігрові майданчики, місця громадського харчування, що знаходяться на території міста Борисполя, міста Києва або інших територіях), за попередньою домовленістю сторін; друга та четверта субота кожного місяця з 10 год. до 19 год за місцем проживання батька, матері на нейтральній території (розважальні заклади, парки, сквери, ігрові майданчики, місця громадського харчування, що знаходяться на території міста Борисполя та міста Києва або інших територіях), за попередньою домовленістю сторін. (а.с.170 т.2)

Відповідно до статті 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

За статтею 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно, крім випадку, передбаченого частиною п`ятою цієї статті. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Згідно зі статтею 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання.

Частинами першою та другою статті 159 СК України передбачено, що якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров`я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами.

У постанові Верховного Суду від 09 червня 2022 року у справі № 569/18837/19 (провадження № 61-1728св22) вказано, що визначаючи спосіб участі батька у вихованні дитини, спілкуванні з нею, суди мають враховувати принцип рівності прав батьків у вихованні дитини та принцип забезпечення найважливіших інтересів дитини. Суд при встановленні способу спілкування має дотримуватися розумного балансу на участь обох батьків у вихованні дитини.

У статті 7 Конвенції про права дитини передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів.

Ні міжнародні, ні національні норми не містять положень, які б наділяли будь-кого з батьків пріоритетним правом на проживання, спілкування та виховання з дітьми.

Системний аналіз наведених вище норм матеріального права дає підстави вважати, що батько (мати), який проживає окремо від дітей, також має право на особисте спілкування з ними, а мати (батько) не має права перешкоджати батьку спілкуватися з дітьми та брати участь у їх вихованні, і таке спілкування відбувається саме в інтересах дітей.

Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі - Конвенція про права дитини), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, коли компетентні органи згідно з судовим рішенням, визначають відповідно до застосовуваного закону і процедур, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини. Таке визначення може бути необхідним у тому чи іншому випадку, наприклад, коли батьки жорстоко поводяться з дитиною або не піклуються про неї, або коли батьки проживають роздільно і необхідно прийняти рішення щодо місця проживання дитини. Держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини (пункти 1 і 3 статті 9 Конвенції про права дитини).

Стаття 1 Закону України "Про охорону дитинства" визначає контакт з дитиною як реалізацію матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

У постанові від 11 грудня 2019 року у справі № 753/15487/18 (провадження № 61-18994св19) Верховний Суд зазначив, що «відповідно до статті 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. Суд, встановивши, що між сторонами склалися стосунки, які позбавляють позивача можливості регулярно спілкуватися з дітьми, відповідач чинить перешкоди у спілкуванні батька з дітьми, які проживають з матір`ю, дійшов правильного висновку про доцільність спілкування батька з дітьми без присутності матері».

Встановлені судом обставини свідчать про наявність між батьками сталих неприязних відносин, зокрема, наявний спір щодо участі батьків у вихованні дітей та спілкуванні з ними.

Після проголошення воєнного стану в Україні, відповідачка ОСОБА_4 з трьома дітьми змінили своє місце проживання і на даний час проживає з ними в республіці Польща. Суд вважає, що в даному випадку батьки діють виключно в інтересах дітей, не дивлячись на наявність спорів та особистих неприязних стосунків, що склалися між ними.

Питання справедливої рівноваги між інтересами батьків та інтересами дітей неодноразово аналізувалося Європейським Судом з прав людини (далі - ЄСПЛ), практика якого відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" і частини четвертої статті 10 ЦПК України застосовується судом як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі "Хант проти України" від 07 грудня 2006 року зазначено, що між інтересами дитини та інтересами батьків повинна існувати справедлива рівновага (§ 54) і, дотримуючись такої рівноваги, особлива увага має бути до найважливіших інтересів дитини, які за своєю природою та важливістю мають переважати над інтересами батьків. Зокрема, стаття 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не надає батькам права вживати заходів, які можуть зашкодити здоров`ю чи розвитку дитини (рішення ЄСПЛ у справі "Johansen v. Norway" від 07 серпня 1996 року, § 78).

Крім прав батьків щодо дітей, діти теж мають рівні права та обов`язки щодо батьків (стаття 142 СК України), у тому числі, й на рівне виховання батьками.

На переконання суду стороною відповідача ОСОБА_4 не надано суду належних та допустимих доказів, у тому числі відомостей компетентних державних органів, які б давали підстави стверджувати про наявність негативного впливу зі сторони батька на виховання та розвиток дітей, що діти не бажають спілкуватися з батьком, а їхній психоемоційний стан не дозволяє їм зустрічатися з батьком без присутності матері.

Фактично спірні правовідносини щодо дітей, виникли між батьками на ґрунті особистої неприязності один до одного, а не внаслідок неналежної поведінки батьків до своїх дітей.

Позивач та відповідачка мають рівні права та обов`язки щодо дітей. Жодних переваг, пріоритету у спілкуванні та вихованні дітей відповідачка не має, хоч діти і проживають наразі з нею.

Наслідки особистого конфлікту між батьками негативно впливають на дітей. Існування між сторонами неприязних стосунків ускладнює погодження ними форм та методів спілкування з дітьми. Діти повинні спілкуватися як з матір`ю, так і з батьком. На час постановлення судом рішення не встановлено, що мати чинить перешкоди батьку у спілкуванні з дітьми, які на даний час перебувають за кордоном за спільною згодою батьків, а тому суд доходить до висновку про часткове задоволення первісного позову.

В добровільному порядку сторони не можуть дійти згоди щодо участі батька в спілкуванні і вихованні сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та доньки ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Мати погоджується надавати дітей батьку але лише в її присутності і відповідно до її вимог зустрічного позову. Проте, в даному випадку суд доходить до висновку, що спір слід врегулювати шляхом визначення графіку систематичних побачень, з урахуванням інтересів дітей та з урахуванням того, що на даний час діти проживають за кордоном, а на території України введено військовий стан, а тому слід визначити способи участі ОСОБА_1 у вихованні малолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом спілкування з ними у такому порядку:

у першу, третю суботу місяця та першу та третю неділю місяця з 10 год. до 18 год. без присутності матері дітей;

спільний літній відпочинок протягом одного місяця, за попередньою домовленістю між батьками з урахуванням побажання дітей;

спільний відпочинок в період осінніх та весняних канікул згідно розкладу освітньо-навчального процесу з урахуванням побажання дітей та за попередньою домовленістю між батьками;

у святкові дні та дні народження дітей (05 березня та 02 вересня) не менше чотирьох годин без присутності матері дітей та з урахуванням побажання дітей. Суд вважає, що такий спосіб участі батька у вихованні дітей та спілкуванні з ними відповідатиме інтересам дітей, забезпечує справедливу рівновагу між інтересами дітей та батьків, а також рівність прав батьків щодо дітей.

В задоволенні решти вимог ОСОБА_1 суд відмовляє.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За змістом п.1 ст.6, ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, ст.1 Першого протоколу до Конвенції, кожен має право на розгляд його справи упродовж розумного строку судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі.

Як убачається з прохальної частини зустрічного позову, позивач за зустрічним позовом, в тому числі, просить суд усунути їй перешкоди у спілкуванні зі старшим сином ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та його вихованні, а також встановити графік зустрічей сина ОСОБА_5 з матір`ю, проте вказані перешкоди на час постановлення рішення суду відсутні, оскільки ОСОБА_5 з 2022 року проживає з матір`ю за кордоном, а тому суд відмовляє у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 . При цьому суд зазначає, що зміна обставин чи правовідносин, що мають істотне значення при визначенні способу участі одного з батьків у вихованні дітей, в тому числі з врахуванням віку дітей, їх прихильності до кожного з батьків, не позбавляє права батьків у майбутньому звернутись до суду з позовом про встановлення іншого способу участі одного з батьків у вихованні дітей.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 83, 259, 263-265 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , треті особи: орган опіки та піклування : Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м.Києві державної адміністрації, орган опіки та піклування - виконком Бориспільської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення порядку участі батька у вихованні дітей задовольнити частково.

Визначити способи участі ОСОБА_1 у вихованні неповнолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 і ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 шляхом спілкування з ними у такому порядку:

у першу, третю суботу місяця та першу та третю неділю місяця з 10 год . до 18 год. без присутності матері дітей;

спільний літній відпочинок без присутності матері дітей протягом одного місяця , за попередньою домовленістю між батьками з урахуванням побажання дітей;

спільний відпочинок без присутності матері дітей в період осінніх та весняних канікул згідно розкладу освітньо-навчального процесу з урахуванням побажання дітей та за попередньою домовленістю між батьками;

у святкові дні та дні народження дітей (05 березня та 02 вересня) не менше чотирьох годин без присутності матері дітей та з урахуванням побажання дітей.

В задоволенні решти вимог ОСОБА_1 відмовити.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , треті особи: орган опіки та піклування: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м.Києві державної адміністрації, орган опіки та піклування - виконком Бориспільської міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення порядку участі батька у вихованні дітей - відмовити.

Адреси сторін.

Позивач за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_10 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

місце реєстрації - АДРЕСА_3

Відповідач за первісним позовом та позивач за зустрічним позовом :

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

місце реєстрації АДРЕСА_2

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст виготовлено 26 жовтня 2023 року.

Суддя Н.О. Яценко