Справа № 643/4805/23
Провадження № 2/643/1991/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.10.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Семенової Я.Ю.,

за участю секретаря судового засідання - Степанюк Д.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янова Оксана Євгенівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

у с т а н о в и в :

07 червня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янова О.Є., в якому просить визначити їй додатковий строк, тривалістю в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Харкові.

В обґрунтування пред`явлених позовних вимог посилалася, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_2 . Після смерті батька відкрилася спадщина, яка складається з ізольованої квартири АДРЕСА_1 . Зазначила, що ОСОБА_2 за життя залишив заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю., зареєстрованим в реєстрі за №8202, згідно з яким, зробив розпорядження на випадок його смерті, належну йому на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_1 , заповів дочці ОСОБА_1 . Маючи намір прийняти спадщину, 19.12.2022 вона звернулася до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янової О.Є. із заявою про прийняття спадщини, проте постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янової О.Є. їй, ОСОБА_1 , було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки нею у встановлений вимогами законодавством строк не було подано заяву про прийняття спадщини. Зазначає, що вказаний строк для прийняття спадщини був пропущений з поважних причин, позаяк у зв`язку з повномасштабним вторгненням РФ на територію України 24 лютого 2022 року та через постійні масовані обстріли м. Харкова, вона була вимушена покинути місто Харків та евакуюватися за межі території України, а тому об`єктивної змоги звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини вона не мала. Поряд з цим позивачка посилалася, що з новин їй стало відомо про те, що нотаріальні дії в умовах воєнного стану вчиняються з урахуванням положень постанови КМУ «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28 лютого 2022 року №164, якими визначено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці, а тому позивач сподівалася, що вона встигне у строк подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Проте через те, що обстріли міста Харкова не припинялися, вона відкладала свій приїзд в Україну. З огляду на викладене, просить суд визнати поважними причини пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк на подання такої заяви тривалістю у один місяць з моменту набрання судовим рішенням законної сили.

Відповідач Харківська міська рада процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву не скористалася, будь-яких заяв або клопотань від відповідача на адресу суду не надходило.

Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янова О.Є. надала суду заяву про можливість розгляду справи за її відсутності.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 12 червня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху, позивачці установлювався строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 26 червня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено проведення підготовчого засідання.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 17 серпня 2023 року за клопотанням позивача витребувано у приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Янової О.Є. інформацію: чи відкривалася спадкова справа щодо майна померлого ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та, вразі її наявності, витребувано засвідчену копію такої спадкової справи; витребувано інформацію, чи звертався хтось із заявою про прийняття чи відмову від спадщини, чи видавалися свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та чи залишив він заповіт на випадок своєї смерті.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 11 вересня 2023 року підготовче провадження по справі закрито, призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом учасників справи.

28 серпня 2023 року на виконання ухвали Московського районного суду м. Харкова від 17 серпня 2023 року про витребування доказів від приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янової О.Є. до суду надійшли витребувані судом докази.

Позивач ОСОБА_1 та представник позивача адвокат Герасименя О.Ю. у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце проведення судового засідання повідомлялися належним чином, від представника позивача до суду надійшла заява про можливість розгляду справи за відсутності позивача та його представника, в поданій заяві представник позивача зазначив, що позовні вимог підтримують в повному обсязі, просять їх задовольнити.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце підготовчого засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. 29 червня 2023 року повноважним представником Харківської міської ради отримано ухвалу суду про відкриття провадження у справі та позовну заяву з доданими документами, судові повістки, які направлялися на адресу відповідача були отримані повноважним представником відповідача, про що в матеріалах справи містяться рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень. Про причини неявки представник відповідача суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не направив, процесуальним правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.

Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янова О.Є. надала суду заяву про можливість розгляду справи за її відсутності.

За правилами п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Беручи до уваги, що всі учасники справи належним чином та своєчасно сповіщені про дату, час і місце розгляду справи, враховуючи подану позивачем в особі представника позивача заяву про розгляд справи за їх відсутності, суд вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності позивача, представника позивача, представника відповідача Харківської міської ради та третьої особи.

Ураховуючи, що в судове засідання не з`явилися всі учасники справи, у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши надані суду докази у їх сукупності, встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини, що виникли між сторонами.

Як установлено судом, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що знаходить своє підтвердження копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 08 січня 2022 року, про що 08 січня 2022 року складено актовий запис № 468 (а.с. 14).

Зі змісту свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 17 травня 1972 року Палацом новонароджених, убачається, що ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася ОСОБА_3 , батьками якої записані: батько ОСОБА_2 , мати ОСОБА_4 (а.с. 8).

Згідно з копією свідоцтва про одруження серії НОМЕР_3 , повторно виданого 16.10.1996, 09 грудня 1995 року Харківським міським відділом реєстрації актів громадянського стану зареєстровано шлюб, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 , актовий запис №2338, після державної реєстрації шлюбу ОСОБА_3 змінила прізвище з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_7 » (а.с. 8).

Виходячи з наведеного, знаходить своє підтвердження обставина того, що ОСОБА_1 , позивач у справі, є дочкою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з копією Договору купівлі-продажу квартири АВО №447833 від 25 листопада 2000 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю., ОСОБА_2 купив однокімнатну ізольовану квартиру АДРЕСА_1 , житловою площею 18,1 кв.м., загальною площею 37,2 кв.м. Зазначена квартира зареєстрована в «Харківському міському бюро технічної інвентаризації» на праві приватної власності за ОСОБА_2 , про що зроблено запис в реєстрову книгу за реєстровим № 59721 від 30 листопада 2000 року (а.с. 16).

Згідно із заповітом, складеним ОСОБА_2 та посвідченим 25 листопада 2000 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю., зареєстрованим в реєстрі за № 8202, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробив розпорядження, яким належну йому на праві приватної власності квартиру АДРЕСА_1 , заповів дочці ОСОБА_1 (а.с. 15).

При зверненні позивачки ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Янової О.Є. з питання прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на день смерті був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Яновою О.Є. від 20.12.2022 № 228/02-31 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті батька ОСОБА_2 , у зв`язку з пропуском встановленого вимогами законодавства України строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.18-19).

Як убачається з матеріалів спадкової справи №70/2022 щодо померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , відкритої 19 грудня 2022 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Яновою О.Є., індекс справи 02-14, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 зверталася лише ОСОБА_1 , від інших осіб заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 до нотаріуса не надходило.

Згідно з Інформаційною довідкою із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) №70955483, виданою 19.12.2022 приватним нотаріусом Яновою О.Є., заповіт ОСОБА_2 , посвідчений 25.11.2000 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Зубарєвим І.Ю., бланк АВО 447834, номер у Спадковому реєстрі: 1459928, є чинним (а.с. 58).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

За правилами ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання поважності причин пропущення позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Стаття 1 Першого протоколу до Конвенції містить три окремі норми: перша, що виражається в першому реченні першого абзацу та має загальний характер, закладає принцип мирного володіння майном. Друга норма, що міститься в другому реченні того ж абзацу, охоплює питання позбавлення права власності та обумовлює його певними критеріями. Третя норма, що міститься в другому абзаці, визнає право договірних держав, серед іншого, контролювати використання майна в загальних інтересах. Друга та третя норми, які стосуються конкретних випадків втручання у право мирного володіння майном, повинні тлумачитися у світлі загального принципу, закладеного першою нормою.

Перша та найбільш важлива вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно бути законним. Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля. Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар. Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть (EAST WEST ALLIANCE LIMITED v. UKRAINE, № 19336/04, § 166-168, ЄСПЛ, від 23 січня 2014 року).

Разом з тим, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, у тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Проте, законодавство не встановлює конкретного переліку поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, і такі причини оцінюються судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.

Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.

Рішення суду може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати та враховувати, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», на території України введено воєнний стан з 05 години 30 хвилини 24.02.2022 строком на 30 днів. Воєнний стан в Україні ще не скасований.

Оскільки позивачка ОСОБА_1 , згідно з довідкою 07317305 від 21.06.2022, 08 березня 2022 року виїхала до Федеративної Республіки Німеччини та їй було надано дозвіл на проживання до 04 березня 2024 року (а.с. 28-31), суд вважає поважними наведені позивачкою причини пропуску строку подачі заяви для прийняття спадщини.

Вказані обставини, на думку суду, перешкодили ОСОБА_1 як спадкоємиці за заповітом, вчасно звернутись із заявою до нотаріуса про прийняття спадщини.

Відмова позивачці у наданні строку для вступу у спадщину буде непропорційним втручанням у її право на отримання у власність спадкового майна.

При цьому суд зазначає, що позивачка в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи.

Ураховуючи, що після смерті ОСОБА_2 позивачка є спадкоємицею за заповітом, інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталися, позивачка вчасно не звернулася до нотаріальної контори для подачі заяви про прийняття спадщини через наявні в неї об`єктивні обставини, а територіальна громада не зверталася до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою, а тому причини, через які позивачка пропустила строк для прийняття спадщини, суд визнає поважними.

На переконання суду, місячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили, як про це просила у позовній заяві позивачка ОСОБА_1 , буде достатнім строком для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 11, 12, 13, 81, 89, 209, 247, 258, 263-265 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Янова Оксана Євгенівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк тривалістю в один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Харкові.

Рішення може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частини рішення або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , реєстраційний номер облікової карти платника податків: НОМЕР_4 , зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування): АДРЕСА_3 ;

відповідач Харківська міська рада, , адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, №7;

третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Янова Оксана Євгенівна, адреса місцезнаходження: 61024, м. Харків, вул. Максиміліанівська, №17.

Повне судове рішення складено і підписано 30 жовтня 2023 року.

Суддя: Я.Ю. Семенова