Провадження № 22-ц/802/936/23 Доповідач: Осіпук В. В.
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2023 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - судді Осіпука В. В.,

суддів - Матвійчук Л. В., Федонюк С. Ю.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди в порядку суброгації, за апеляційною скаргою позивача Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» на ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 26 липня 2023 року,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2023 року ПАТ «Страхова група «ТАС» звернулося до суду із зазначеним позовом.

Покликалось на те, що у червні 2020 року в с. Голишів, по вул. Садовій, Луцького району Волинської області, відбулась дорожньо-транспортна пригода за участю застрахованого транспортного засобу Mercedes-Benz Е220, реєстраційний номер НОМЕР_1 , та транспортного засобу Chevrolet Captiva, реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням відповідача ОСОБА_1 .

Постановою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 17 липня 2020 року у справі № 161/10482/20 відповідача ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, та притягнуто до адміністративної відповідальності.

Також, позивач зазначав, що на виконання договору страхування ним було виплачено власнику застрахованого транспортного засобу Mercedes-Benz Е220, реєстраційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_2 страхове відшкодування у розмірі 147935 грн 84 коп., при цьому ліміт,який покривається полісом страхування,становив 130000 грн.

У зв`язку із наведеним, позивач ПАТ «Страхова група «ТАС» просив суд постановити рішення, яким в порядку суброгації стягнути з відповідача ОСОБА_1 на свою користь різницю між сплаченою сумою страхового відшкодування у зв`язку із пошкодженням застрахованого транспортного засобу та розміром страхового ліміту, що становить 17925 грн 84 коп. і відшкодувати понесені судові витрати.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 22 червня 2023 року позовну заяву як таку, що подана в електронному вигляді, залишено без руху та надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 26 липня 2023 року позовну заяву як таку, що не підписана позивачем, було визнано неподаною та повернуто останньому.

Вважаючи дану ухвалу суду першої інстанції незаконною, позивач ПАТ «Страхова група «ТАС» подав апеляційну скаргу, в якій просив оскаржувану ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції безпідставно повернув позовну заяву, оскільки товариством було виконано всі вимоги зазначені судом першої інстанції в ухвалі про залишення позовної заяви без руху та дотримано вимоги процесуального законодавства, що ставляться до змісту та способу подання позовної заяви.

Відзив на апеляційну скаргу не подавався.

Відповідно до частини першої статті 368 ЦПК України у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 369 цього Кодексу.

Перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваної ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що останній не виконав вимоги суду, викладені в ухвалі від 22 червня 2023 року про залишення позовної заяви без руху, а саме подав позовну заяву не підписавши її.

Проте погодитися з такими висновками суду першої інстанції неможна.

З матеріалів справи встановлено, що позивач ПАТ «Страхова група «ТАС» подав до суду позовну заяву разом із додатками до неї в електронній формі з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи«Електронний суд».

Ухвалою Луцького міськрайонного суду Волинської області від 22 червня 2023 року позовну заяву ПАТ «Страхова група «ТАС» було залишено без руху з підстав недотримання вимог ст. 175 ЦПК України, а саме позивача зобов`язано подати до суду позовну заяву та додатки до неї у письмовій формі в кількості примірників, відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі, та надано строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Ухвалою цього ж суду від 26 липня 2023 року повторно подану на вимогу суду позовну заяву ПАТ «Страхова група «ТАС» було визнано неподаною та повернуто позивачу, з тих підстав, що дана позовна заява не підписана позивачем.

Згідно з положеннями ЦПК України, суддя, отримавши позовну заяву, перевіряє дотримання позивачем вимог статей 175 і 177ЦПК України щодо форми та змісту позовної заяви.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі. Даною статтею також встановлено ряд вимог, яким повинна відповідати позовна заява.

Відповідно до положень частин 5,6,7 статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 8 статті 43 ЦПК України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року у справі № 2340/4648/18, від 22 серпня 2019 року у справі № 520/20958/18.

При цьому згідно з положеннями частини 3 статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система.

Згідно із Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у тексті Закону слова (назва) «Єдина судова інформаційна (автоматизована) система», «автоматизована система» у всіх відмінках (випадках) буде замінено словами «Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система» у відповідному відмінку.

За правилом абзацу 2, 3 частини 8 статті 14 ЦПК України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

У пункті 15.15 частини 1 розділу VIIІ «Перехідні положення» ЦПК України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» № 229 (6984) 01 грудня 2018 року.

У подальшому, у газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС) Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року).

Разом з тим, наказом Державної судової адміністрації України № 628 від 22 грудня 2018 року «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» вирішено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).

Відповідно до пункту 2 цього наказу місцевим та апеляційним судам у ході тестового режиму експлуатації підсистеми «Електронний суд» слід керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми «Електронний суд» (далі - Положення № 30).

Так, відповідно до пункту 2.3 рішення Ради суддів України від 12 квітня 2018 року № 16 передбачено, що ряд норм Положення № 30, в тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.

Згідно з пунктом 3 розділу ХІ Положення № 30 особи, за допомогою зареєстрованого електронного кабінету формують проекти (створюють шляхом заповнення відповідних форм, редагують, долучають), підписують та подають до суду і органів системи правосуддя електронні запити, скарги, пропозиції та інші непроцесуальні звернення, що стосуються діяльності таких органів, а також отримують відповідь на них.

Із урахуванням зазначеного, з 22 грудня 2018 року отримані місцевими судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Вказаний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 10 вересня 2019 року у справі № 640/1374/19.

В подальшому згідно з листом Державної судової адміністрації України від 04 жовтня 2021 № 15-17888/21 «Про окремі питання, пов`язані з початком функціонування ЄСІТС» з урахуванням статті 253 Цивільного кодексу України підсистеми «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно починають функціонувати з 5 жовтня 2021 року.

Якщо у суді запроваджено підсистему «Електронний суд», то суд повинен розглядати відповідні заяви та скарги. Сам факт прийняття позовної заяви, сформованої в системі «Електронний суд», є доказом отримання судом першої інстанції необхідної кількості копій поданого позову для учасників справи, а тому позивач звільнений від обов`язку надавати суду та/або надсилати іншим учасникам справи копію позовної заяви з додатками.

Крім того, враховуючи функціонал вказаної підсистеми, виконати обов`язок надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів неможливо технічно, оскільки сам процесуальний документ, який подається до суду (наприклад, позовна заява, відзив, клопотання, тощо) створюється у самій системі та за її ж допомогою відправляється до суду, а у паперовому вигляді не існує взагалі.

Отже, відсутні підстави вважати, що у суду існує необхідність направлення стороні копій позовної заяви та документів, доданих до неї, яка сформована і подана у вигляді електронного документу, оскільки електронний документ - позовна заява може бути направлена іншим учасникам справи у підсистемі «Електронний суд», або на офіційні електронні адреси відповідачів, що містяться в Єдиній базі електронних адрес суб`єктів владних повноважень, або працівники апарату суду за допомогою функції друку електронного документа мають можливість сформувати належну кількість копій позовної заяви, а відтворення копії позовної заяви потребує використання однієї й тієї ж функції друку документа.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 29 липня 2020 року у справі № 629/740/19.

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи позивачем ПАТ «Страхова група «ТАС» до суду першої інстанції було подано позовну заяву разом із додатками до неї в електронній формі з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи«Електронний суд».

З огляду на викладене, суд першої інстанції помилково вважав недоліком позовної заяви подання її в електронній формі та документів, доданих до неї, а отже й не мав належних процесуальних підстав для залишення позовної заяви без руху та, у подальшому, її повернення позивачеві.

Крім того з матеріалів справи слідує, що представником ПАТ «Страхова група «ТАС» - адвокатом Миц І. В. 30 червня 2023 року, на виконання ухвали місцевого суду від 17 липня 2019 року про усунення недоліків, було подано у письмовій формі позовну заяву разом із додатками до неї завірені підписом представника позивача з позначкою «згідно з оригіналом», з зазначенням дати такого посвідчення і підпису та додано довіреність видану головою правління ПАТ «Страхова група «ТАС», що уповноважує останнього на вчинення зазначених вище дій.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 175, ч. 7 ст. 177 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Отже, враховуючи наведені норми цивільного процесуального права та вказані обставини, слід дійти висновку, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.

Виходячи з наведеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було постановлено оскаржувану ухвалу з порушенням норм процесуального права, а тому на підставі п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, вона підлягає скасуванню, з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для вирішення питання щодо відкриття провадження у справі , відповідно до вимог ЦПК України.

Керуючись статтями 374, 379, 382, 384 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу позивача Приватного акціонерного товариства «Страхова група «ТАС» задовольнити.

Ухвалу Луцького міськрайонного суду Волинської області від 26 липня 2023 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку упродовж тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий

Судді