№ провадження 2/646/2539/2023
Справа № 646/7646/23
У Х В А Л А

про забезпечення позову

06 листопада 2023 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м.Харкова у складі: головуючого судді Благої І.С., за участю секретаря Федоровської Д.І., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Універсальна кредитна компанія» про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Універсальна кредитна компанія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

ВСТАНОВИВ:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова подано позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Універсальна кредитна компанія» про забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Універсальна кредитна компанія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою суду від 06.11.2023р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження.

Разом з позовною заявою представником позивача подано до суду заяву про забезпечення позову, в якій він просить суд вжити заходи забезпечення вказаного позову, шляхом накладення арешту на майно, яке належить ОСОБА_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 65.9 кв.м., житловою площею 45.8 кв.м. Предметом позову є стягнення заборгованості з відповідачів у розмірі 699295,54 грн. Подану заяву про забезпечення позову представник позивача обґрунтовує тим, що відповідачі тривалий час не погашали заборгованість за кредитним договором №В26 від 01.03.2021. Тривале невиконання умов кредитного договору, обумовило нарахування 3 % річних за прострочення виконання грошового зобов`язання, відсотків за кредитним договором та інфляційні витрати. Для забезпечення виконання грошового зобов`язання за вказаним кредитним договором від 01.03.2021 №В26, того ж дня був укладений Договір поруки № ВР26 від 01.03.2021. Крім того, в мережі інтернет, за вказаною адресою: АДРЕСА_2 , розміщені оголошення про продаж квартири. Отже, у Позивача є обґрунтовані припущення, що відповідачами можуть вчинятися дії стосовно приховування, перепродажу майна для не виконання рішення суду яке буде винесене за позовною заявою про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Суд, вивчивши матеріали позову та заяви про його забезпечення приходить до такого висновку.

Як вбачається зі змісту заявлених позовних вимог, між сторонами існує спір.

Згідно з інформації про державний реєстр на нерухоме майно від 20.09.2023, приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л.А. 11.11.2004 р. було зареєстровано право власності на підставі купівлі-продажу, № 5599, на квартиру, загальною площею 65.9 кв.м., житловою площею 45.8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер майна: №8229834 від 03.11.2004 р.

Разом з цим, забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально - правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача, що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Відповідно до ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст.150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Під забезпеченням позову належить розуміти вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують реальне виконання судового рішення, прийнятого за його позовом. Інститут забезпечення позову спрямований проти несумлінних дій відповідача, який може приховати майно, розтратити його, продати, знецінити.

Так, ч.1 ст. 150 ЦПК України встановлено перелік видів забезпечення позову. Зокрема, за правилами п.п. 1, 2 ч.1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії.

Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Ці обставини є істотними і необхідними для забезпечення позову.

Інститут забезпечення позову є сукупністю встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Згідно з роз`ясненнями постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких може бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Отже, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, доведеності і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду чи утруднення ефективного захисту прав позивача в разі невжиття таких заходів.

Враховуючи, що між сторонами дійсно існує спір, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для вжиття заходів забезпечення вказаного позову.

Враховуючи ту обставину, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, в разі його задоволення, а також не забезпечити ефективний захист оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся, а також приймаючи до уваги співмірність заходів забезпечення позову із заявленими вимогами, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для вжиття заходу забезпечення позову шляхом заборони вчиняти дії щодо відчуження вищевказаного майна.

Разом з тим, за правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 19 лютого 2021 року у справі № 643/12369/19, арешт майна - це накладення заборони на право розпоряджатися майном з метою його збереження до визначення подальшої долі цього майна. Заборона на відчуження об`єкта нерухомого майна це перешкода у вільному розпорядженні майном.

Верховний Суд зауважує, що враховуючи мету застосування заходів забезпечення позову, їх вжиття щодо нерухомого майна не вимагає обмеження в користуванні ним, оскільки для найменшого порушення інтересів відповідачів та збереження нерухомого майна обґрунтованою може бути визнана лише заборона відчуження такого нерухомого майна без позбавлення відповідачів та інших осіб права користування ним.

Враховуючи викладене вище, суд не вбачає підстав для накладення арешту на вищевказане нерухоме майно, а заборона відчуження нерухомого майна є ефективним способом забезпечення вказаного позову.

Таким чином, заява представника позивача про забезпечення позову підлягає частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 149 - 159 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Частково задовольнити заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Універсальна кредитна компанія» про забезпечення позову.

Вжити заходи забезпечення позову у цивільній справі за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Універсальна кредитна компанія» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заборонити вчиняти дії щодо відчуження квартири АДРЕСА_3 .

В іншій частині заяви відмовити.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано - після закінчення апеляційного провадження.

Суддя І.С. Блага