Провадження №2/523/4050/23
У Х В А Л А

"26" червня 2023 р. м. Одеса

Суддя Суворовського районного суду міста Одеси Малиновський О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 22.06.2023р. звернувся до суду з позовними вимогами в яких просить поділити спільне майно подружжя, визнавши за ним право та відповідачкою право власності в рівних частках на квартиру АДРЕСА_1 та на квартиру АДРЕСА_2 .

Суддя вивчивши матеріали справи, які були передані до розгляду 26.06.2023р., прийшов до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Згідно частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Порядок та спосіб звернення до суду з позовними вимогами регламентований нормами ЦПК України, зокрема Розділом ІІІ, статтею 175, частиною другою, якою передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно до пункту 4,5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У позові зазначається ціна позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці (п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Згідно п.1 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Внесена до суду позовна заява носить майновий характер.

Разом з тим, пред`являючи позовні вимоги майнового характеру, позивач в порушення зазначених вище норм не надає суду документів на підтвердження дійсної (ринкової) вартості спірного майна. Посилання позивача у позовній заяві на те, що оцінку спірного майна можна бути визначити після витребування у відповідачки правовстановлюючих документів є безпідставними та не заслуговують на уваги.

Слід звернути увагу позивача, що на теперішній час Державний реєстр речових прав на нерухоме майно є відкритим та він не позбавлений права на отримання інформації з приводу належності спірного майна.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно частини другої статті 176 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Звертаючись до суду з позовними вимоги щодо поділу двох об`єктів нерухомості, позивач визначає ціну позову у розмірі 100 000,00грн., що вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна на момент пред`явлення позову.

За таких обставин, в силу частини другої статті 176 ЦПК України суддя вважає за необхідне попередньо встановити розмір судового збору.

Згідно пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідність до Закону України «Про Державний бюджет України на 2023р.» прожитковий мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2023р. складає 2684,00грн.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір за пред`явлені позовних вимог про поділ майна подружжя в розмірі 13420,00грн. (2684,00грн. х 5) на розрахунковий рахунок зазначений на офіційному веб-сайті Судової влади України за посиланням https://sv.od.court.gov.ua/sud1527/gromadyanam/tax/.

Крім того, визначення попереднього судового збору не звільнює позивача від надання суду документів, які підтверджують вартість кожного об`єкту нерухомості на сьогоднішній день.

Така обставина обумовлена тим, що два спірні об`єкти знаходяться в різних районах Одеського району, що є наслідком правильного визначення підсудності спору між судами, у відповідність до частини першої статті 30 ЦПК України.

Згідно з частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини третьої статті 185 ЦПК України, якщо заявник не усунить недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і буде повернута заявникам.

Керуючись ст.ст.175,177,185 ЦПК України,

УХВАЛИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки позову в п`ятиденний строк з наступного дня після отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатимуся неподаною та повернута.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат протягом п`ятнадцяти днів, шляхом подачі апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Повну ухвалу суду складено та підписано 26.06.2023р.

Суддя