Справа № 191/3054/23
Провадження № 2/191/782/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
27 жовтня 2023 року м. Синельникове Синельниківський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Костеленко Я.Ю.
за участю секретаря Омельченко К.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Синельникове Дніпропетровської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Друга Синельниківська державна нотаріальна контора, про скасування свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності на спадкове майно,-
Позивач звернулася до суду з позовом про скасування свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності на спадкове майно, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_3 і після його смерті відкрилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . Заповіту батько не залишив і єдиним спадкоємцем за законом першої черги є позивач. 08 травня 2023 року рішенням Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області позивачу було визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька тривалістю один місяць з дня набрання судовим рішенням законної сили. Позивач звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено у зв`язку з тим, що свідоцтво про право на спадщину за законом на вказану квартиру отримав рідний брат батька позивача ОСОБА_2 . Позивач вважає, що визнання за її дядьком права на спадщину порушує її права спадкоємця першої черги, у зв`язку з чим просить суд скасувати свідоцтво про право на спадщину за законом від 21 листопада 2014 року НАЕ793343, видане державним нотаріусом Другої Синельниківської державної нотаріальної контори на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на право власності на вищезазначену квартиру та визнати за нею право власності на квартиру.
Позивач завчасно надала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі і просить їх задовольнити. Надала згоду на заочний розгляд справи.
Відповідач в судове засідання не з`явився по невідомим суду обставинам, хоча про день, час і місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином.
Представник третьої особи в судове засідання не з`явився по невідомим суду обставинам.
У зв`язку з тим, що позивач не заперечувала проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача, суд за її згоди ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Копією свідоцтва про народження підтверджується факт народження ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Її батьком зазначений ОСОБА_3 .
Згідно копії свідоцтва про шлюб 10 листопада 2016 року ОСОБА_4 уклала шлюб з ОСОБА_5 і її шлюбне прізвище ОСОБА_6 .
Отже, факт того, що позивач є рідною донькою ОСОБА_3 встановлений.
Як вбачається з копії свідоцтва про смерть батько позивача ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Згідно копії рішення Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 08 травня 2023 року позивачу було визначено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька тривалістю один місяць з дня набрання судовим рішенням законної сили.
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19 червня 2023 року нотаріусом було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька у зв`язку з тим, що свідоцтво про право на спадщину за законом на вказану квартиру отримав рідний брат батька позивача ОСОБА_2 . Вказаний факт підтверджується копією вказаної постанови.
Як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 21 листопада 2014 року рідний брат померлого ОСОБА_3 ОСОБА_2 оформив на себе спадщину за законом після смерті брата на вищезазначену квартиру.
Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Згідно ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Часом відкриття спадщини згідно ч.2 ст.1220 ЦК України є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.
Згідно ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
У ст.1223 ЦК України зазначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті і лише у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, право на спадкування мають спадкоємці за законом.
Як зазначено у ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Згідно ст.1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.
Судом встановлено, що позивач є рідною донькою спадкодавця ОСОБА_3 та належить до спадкоємців першої черги за законом.
Своє право на прийняття спадщини позивач реалізувала, оскільки їй було надано додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька, в межах якого вона звернулася до нотаріуса з такою заявою.
В той же час, рідний брат спадкодавця відповідач ОСОБА_2 є спадкоємцем другої черги за законом і у даному випадку лише у разі відсутності спадкоємців попередньої черги мав би право на отримання спадщини.
Виходячи з вищевикладеного, суд погоджується з доводами позивача про те, що визнання за її дядьком права на спадщину порушує її права спадкоємця першої черги.
Відповідно до ст.1301 ЦК України свідоцтво про право на спадщину визнається недійсним за рішенням суду, якщо буде встановлено, що особа, якій воно видане, не мала права на спадкування, а також в інших випадках, встановлених законом.
Враховуючи, що за наявності спадкоємця першої черги за законом, який реалізував своє право на отримання спадщини після смерті батька, свідоцтво про право на спадщину за законом було видано на ім`я відповідача, який є спадкоємцем другої черги за законом, суд вважає такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги про скасування свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого на ім`я ОСОБА_2 .
Також підлягають задоволенню позовні вимоги про визнання за позивачем права власності на спадкове майно, оскільки в порядку ст.1269 ЦК України вона здійснила необхідні дії для прийняття спадщини, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину їй було відмовлено з підстав, викладених вище.
Таким чином, суд вважає наявність фактів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, встановленою.
Керуючись ст.11, 12, 13, 141, 256, 263, 264, 265, 280, 281, 282 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Скасувати свідоцтво про право на спадщину за законом НАЕ 793343 від 21 листопада 2014 року, видане на ім`я ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_1 , після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 .
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка народилася у м.Сєвєродонецьк Луганської області, РНОКПП: НОМЕР_2 , право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 .
На заочне рішення протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Дніпровського апеляційного суду позивачем може бути подано апеляційну скаргу.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано, а у разі її подання після розгляду справи апеляційним судом у разі, якщо рішення не буде скасовано.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Суддя Я. Ю. Костеленко