Справа № 577/3842/23
Провадження № 2/577/929/23

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2023 року Конотопський міськрайонний суд Сумської області

в складі головуючого судді: Ярмак О.М.

за участі секретаря судового засідання Цуканової О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Конотопі Сумської області справу за позовом ОСОБА_1 до Попівської сільської ради Конотопського району Сумської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Попівської сільської ради Конотопського району Сумської області та прохає визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Конотопі Сумської області, терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили. Свої вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Конотопі Сумської області померла його мати - ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина. За життя ОСОБА_2 залишила заповіт, який 15 квітня 2004 року був посвідчений секретарем Кошарівської сільської ради Конотопського району Сумської області та зареєстрований за реєстровим № 73, за яким заповіла йому все, належне їй на день смерті, майно. У встановлений законом строк він не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не знав, що ОСОБА_2 залишила на його ім`я заповіт. Про існування вказаного заповіту він дізнався лише на початку 2022 року, коли розбираючи речі матері серед документів виявив заповіт залишений на його ім`я. Тому прохає суд визнати причини пропуску ним встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними та визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 25 липня 2023 року провадження у справі було відкрито, визначено, що розгляд справи здійснюється зв правилами загального позовного провадження та справу призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні (а.с. 22).

Відповідно до ухвали суду від 07 вересня 2023 року підготовче провадження у справі закрито та справу призначено до судового розгляду на 06 жовтня 2023 року (а.с. 42).

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, його представник адвокат Спасьоненко О.В. надав заяву про розгляд справи без його та позивача участі, у якій заначив, що ОСОБА_1 позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с. 44).

Відповідач Попівська сільська рада Конотопського району Сумської області у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без участі її представника, у якій зазначила, що позов визнає у повному обсязі (а.с. 45).

Відповідно до ч.ч. 1, ст. 206 ЦПК України відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши надані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Конотопі Сумської області померла ОСОБА_2 (а.с. 8).

Після її смерті відкрилась спадщина.

Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Статтею 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

За життя ОСОБА_2 залишила заповіт, який 15 квітня 2004 року був посвідчений секретарем Кошарівської сільської ради Конотопського району Сумської області та зареєстрований за реєстровим № 73, за яким все майно, яке буде належати їй на день смерті заповіла своєму сину ОСОБА_1 , 1957 року народження, який проживає в м. Конотопі Сумської області. Вказаний заповіт був зареєстрований за реєстровим № 73 (а.с. 5-6).

Як вбачається з довідок Попівської сільської ради Конотопського району Сумської області від 26 травня 2022 року № 03-07.4/163 та від 31 серпня 2023 року № 02-23/454 складений ОСОБА_2 заповіт на день її смерті - станом на 12 серпня 2010 року скасований та змінений не був (а.с. 14, 37).

З паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Конотопським МВ УМВС України в Сумській області 18 грудня 1998 року, вбачається, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 15).

Рішенням Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 01 липня 2022 року встановлений факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 була матір`ю ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 10-11).

Приватним нотаріусом Конотопського міського нотаріального округу Сумської області Сусліною Т.С. 02 червня 2022 року ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку із пропуском встановленого ст. 1270 ЦК України строку подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини (а.с. 4).

Частиною 1, 3 ст. 1268 ЦК України визначено, що, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою або застереженням. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За інформацією, наданою Попівською сільською радою Конотопського району Сумської області, ОСОБА_2 станом на 12 серпня 2010 року була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . На день її смерті інші особи за вказаною адресою зареєстровані не були. Із заявою про визнання спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , відумерлою Попівська сільська рада Конотопського району Сумської області до суду не зверталася (а.с. 14, 37, 39).

Відповідно до повідомлення приватного нотаріуса Конотопського районного нотаріального округу Сумської області Сусліної Т.С. від 22 серпня 2023 року та Сумського обласного державного нотаріального архіву від 16 серпня 2023 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , не заводилася (не виявлена) (а.с. 28).

Зазначена інформація підтверджується також Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), яка сформована станом на 16 серпня 2023 року (а.с. 34).

Частиною ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) вказані обставини визнані судом поважними.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З наведеного слідує, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

У своїй позовній заяві ОСОБА_1 зазначив, що він пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не знав про існування заповіту, який на його ім`я залишила ОСОБА_2 і який 15 квітня 2004 року був посвідчений секретарем Кошарівської сільської ради Конотопського району Сумської області та зареєстрований за реєстровим № 73. Про існування вказаного заповіту йому стало відомо лише на початку 2022 року.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постановах Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 та від 31 серпня 2022 року у справі № 655/525/20, поважними причинами пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини є також необізнаність спадкоємців про наявність заповіту. При цьому, вирішуючи спір у спадкових справах, зокрема, щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно врахувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Судом від 17 березня 2021 року у справі № 308/4272/19, від 15 квітня 2021 року у справі №591/1271/18, від 26 липня 2021 року у справі № 405/7058/19, від 21 жовтня 2021 року у справі № 643/13260/19.

Суд враховує, що позивач на час відкриття спадщини не проживав за місцем реєстрації спадкодавця, оригінал заповіту за життя ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивачу не передавала, про наявність заповіту ОСОБА_1 сільською радою повідомлений не був, про існування заповіту дізнався поза межами строку, встановленого ч. 1 ст. 1270 ЦК України.

Крім того суд також враховує правову позицію, викладену Верховним Судом у постанові від 12 вересня 2018 року у справі № 484/3221/17, відповідно до якої віднесення спадкоємців до певної черги не впливає на застосування правил частини ч. 3 ст. 1272 ЦК України та визначення поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Позивач є єдиним спадкоємцем ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , та яка за життя склала заповіт на його ім`я.

Відомостей про наявність інших спадкоємців, в тому числі тих, хто має право на обов`язкову частку у спадщину судом встановлено не було.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить висновку, що позивач пропустив встановлений законом строк для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , з поважних причин, пов`язаних з об`єктивними труднощами для вчинення вказаних дій (необізнаність про існування заповіту на його ім`я).

Суд також приймає до уваги, що відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» згідно з якою практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права.

Так, право на захист власності викладено у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Конвенція в ст. 1 Першого протоколу, практично в єдиному приписі, що стосується майна, об`єднує всі права фізичної або юридичної особи, які містять у собі майнову цінність. На відміну від традиційного розуміння інституту права власності, ЄСПЛ тлумачить поняття «майно» (possessions) набагато ширше й у контексті ст. 1 Першого протоколу під «майном» розуміє не тільки «наявне майно» (existing possessions).

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

За таких обставин, враховуючи визнання відповідачем позову, суд приходить висновку, що позивачу слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1220 - 1222, 1233, 1258, 1261, 1268-1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 76-80, 81, 206, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Конотопі Сумської області, терміном два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Сумського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ярмак О. М.