Справа номер 490/674/19 Головуючий суду першої інстанції Гуденко О. А.
Провадження номер 22-ц/812/1072/23 Доповідач суду апеляційної інстанції Локтіонова О. В.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2023 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого Локтіонової О. В.,

суддів: Коломієць В. В., Ямкової О. О.,

із секретарем судового засідання Андрієнко Л. Д.,

за участі:

представника позивача Опейди А. В.,

представника відповідача Титаренка Ю. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» на рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 03 серпня 2023 року, ухвалене за позовом акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» до ОСОБА_1 про відшкодування майнової шкоди,

У С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог

У січні 2019 року акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» (далі АТ «Ощадбанк» або Банк) подало до суду вищезазначений позов, який обґрунтовувало наступним.

Позивач вказував, що на підставі строкового договору від 22 січня 2018 року відповідача було прийнято на роботу до АТ «Ощадбанк» на посаду завідувача сектору касових операцій ТВБВ №10014/079 філії Миколаївське обласне управління АТ «Ощадбанк» з 23 січня 2018 року на час перебування ОСОБА_2 у відпустці по догляду за дитиною до дня її фактичного виходу з відпустки.

23 січня 2018 року між Банком та ОСОБА_1 укладено договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність та ознайомлено із посадовою інструкцією. ОСОБА_1 також успішно здала залік на предмет знання вимог нормативно-правових документів НБУ та внутрішніх актів АТ «Ощадбанк» щодо порядку проведення розрахунково-касових операцій, а також Правил визначення платіжних ознак та обміну банкнот, розмінних та обігових монет національної валюти України, Інструкції про порядок організації та здійснення валютно-обмінних операцій та ведення касових операцій на території України.

23 січня 2018 року ОСОБА_1 здійснила валютно-обмінну операцію з купівлі іноземної валюти на суму 2150 Євро, які виявилися підробленими.

Позивач стверджував, що за результатами службової перевірки дій ОСОБА_1 було встановлено, що приймаючи від клієнта кошти, вона перевірила їх виключно в ультрафіолетових променях, однак обов`язкової перевірки на іншому обладнанні та візуальний контроль проти світла не здійснила.

АТ «Ощадбанк» вказувало на те, що внаслідок неналежного виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків, Банку було заподіяно майнову шкоду у сумі 2150 Євро, яку він просив відповідача відшкодувати, направивши на її адресу лист-вимогу.

Однак ОСОБА_1 зазначену вище шкоду не відшкодувала.

Посилаючись на зазначене, Банк просив стягнути з відповідача на його користь заподіяну майнову шкоду у сумі 2150 Євро, а також судовий збір у сумі 1921 грн.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції

Рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 03 серпня 2023 року у задоволенні позову Банку відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що внаслідок здійснення валютно-обмінної операції з підробленими коштами, Банку заподіяно шкоду у національній валюті, яку було передано в обмін на передані Банку підроблені 2150 Євро. Проте роботодавець вимагає відшкодувати шкоду саме у Євро, не зазначаючи при цьому, яку суму втрачено у національній валюті, що позбавляє суд можливості визначити розмір прямої дійсної шкоди.

Також судом зазначено, що позивач не надав належних доказів, які б свідчили про вчинення відповідачем протиправних дій, які призвели до заподіяння Банку шкоди, зокрема того, що нею не було вчинено всіх необхідних дій, які передбачені посадовою інструкцією для перевірки отриманих валютних цінностей. Сам факт встановлення підроблених валютних цінностей, які були прийняті ОСОБА_1 , як касиром, не свідчить про протиправність її дій та невиконання вимог інструкцій

Також позивачем не було доведено того, що ним були створені належні умови для забезпечення повного збереження ввірених працівнику матеріальних цінностей, як це передбачено договором про повну матеріальну відповідальність.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Не погодившись з рішенням суду, АТ «Ощадбанк» подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просило рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Обґрунтовуючи свою апеляційну скаргу, Банк вказував на те, що ним надано всі належні та допустимі докази, які беззаперечно вказують на спричинення ОСОБА_1 майнової шкоди, оскільки всупереч своїм посадовим обов`язкам вона не вчинила всіх дій, направлених на перевірку отриманих валютних цінностей, які у подальшому виявилися підробленими. А тому позивач вважав, що суд безпідставно відмовив у задоволенні позовних вимог.

Узагальнені доводи та заперечення осіб, які подали відзиви на апеляційну скаргу

Відзиву від відповідача до суду не надходило.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

Наказом начальника філії Миколаївського обласного управління ПАТ «Державний ощадний банк України» від 22 січня 2018 року ОСОБА_1 прийнято на посаду завідувача сектору касових операцій ТВБВ №10014/079 філії Миколаївського обласного управління АТ «Ощадбанк» на умовах строкового трудового договору з 23 січня 2018 року з укладанням договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, на період перебування ОСОБА_2 у відпустці по догляду за дитиною до дня її фактичного виходу з відпустки.

22 січня 2018 року ОСОБА_1 склала у Філії Миколаївське обласне управління АТ «Ощадбанк» залік на знання вимог нормативно-правових документів Національного Банку України та внутрішніх нормативних документів АТ «Ощадбанк» щодо проведення розрахунково-касових операцій в банківських установах, а саме, Інструкції з організації касової роботи та здійснення касових операцій в установах АТ «Ощадбанк»; Правил визначення платіжних ознак та обміну банкнот, розмінних та обігових монет національної валюти України; Інструкції про порядок організації та здійснення валютно-обмінних операцій на території України; Положення про здійснення операцій з готівковою іноземною валютою установами АТ «Ощадбанк»; Інструкції про проведення касових операцій банками України; Порядку організації роботи з валютними цінностями у підрозділах перерахунку та зберігання валютних цінностей установ АТ «Ощадбанк».

23 січня 2018 року ОСОБА_1 уклала із Банком договір, за умовами якого взяла на себе повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження майна та інших цінностей, переданих їй для зберігання та оброблення та зобов`язалася:

-обережно поводитися з переданими їй на зберігання або на інші цілі матеріальними цінностями і вживати заходів щодо запобігання шкоди;

-своєчасно повідомляти адміністрацію установи банку про всі обставини, що загрожують безпеці зберігання довірених їй цінностей;

-суворо дотримуватися встановлених правил здійснення операцій з цінностями і їх зберігання;

-не розголошувати ніде, ніколи і ні за яких обставин відомі їй операції щодо зберігання цінностей, їх відправки, перевезення, охорони, сигналізації, а також службові доручення щодо каси.

Банк зі своєї сторони зобов`язався:

-створювати працівнику умови, необхідні для нормальної роботи і забезпечення повного збереження довірених йому матеріальних цінностей;

-ознайомлювати працівника з вимогами чинного законодавства щодо матеріальної відповідальності працівників за заподіяну клієнту банку шкоду, а також інструкціями і правилами зберігання, приймання, видачі, оброблення і перевезення цінностей, діючого у банківській системі України;

-проводити у встановленому порядку ревізію цінностей.

Також умовами договору передбачалося, що у разі незабезпечення з вини працівника збереження довірених йому матеріальних цінностей визначення розміру заподіяного клієнту банку шкоди і його відшкодування проводиться відповідно до чинного законодавства.

У тому випадку, коли шкода заподіяна не з вини працівника, він не несе матеріальної відповідальності.

23 січня 2018 року ОСОБА_1 ознайомилася із посадовою інструкцією завідувача сектору касових операцій, відповідно до якої до її службових обов`язків зокрема входило забезпечення своєчасного та якісного проведення визначених Положенням про ТВБВ касових операцій; забезпечення якісного касового обслуговування клієнтів банку; організація забезпечення зберігання готівки та цінностей; забезпечення здійснення визначення платіжності банкнот (монет) і вилучення з обігу зношених, з дефектами виробника, сумнівних щодо справжності банкнот (монет), неплатіжних, навмисно пошкоджених з метою шахрайських дій банкнот національної валюти; забезпечення здійснення операцій з іноземною валютою (купівля, продаж, обмін, прийняття та інкасо), чеками; контроль та забезпечення здійснення операцій з приймання/видачі готівки та цінностей до/із сховища цінностей.

Цією ж інструкцією завідувач сектору касових операцій зокрема наділений правом отримувати необхідну інформацію і документи для виконання завдань, що знаходяться в його компетенції; надавати пропозиції керівництву ТВБВ щодо окремих питань обслуговування клієнтів, покращення умов праці та матеріально-технічного забезпечення роботи; на забезпечення технічними засобами і обладнанням, необхідним для виконання посадових обов`язків.

Також інструкція передбачає відповідальність завідувача сектору касових операцій зокрема у разі невиконання або неналежного виконання функцій та обов`язків встановлених інструкцією; невиконання умов щодо збереження матеріальних та грошових цінностей, розкрадання, знищення або пошкодження основних фондів та інвентарю; неналежну організацію касової роботи, дотримання правил здійснення касових операцій.

25 січня 2018 року ОСОБА_1 склала на ім`я начальника Миколаївського обласного управління АТ «Ощадбанк» пояснювальну записку, у якій зазначила, що 23 січня 2018 року вона, обслуговуючи чергу клієнтів, здійснила валютно-обмінну операцію, прийнявши від клієнта 2150 євро. Вказані гроші вона перевірила на спектрі (каталог зразків іноземної валюти та інша техніка для ідентифікації купюр відсутні). Під світлом спектру купюри сумнівів не викликали, а тому вона прийняла євро і віддала клієнту 73 960 грн.

Актом Національного банку України від 07 лютого 2018 року №127 про дослідження сумнівної банкноти встановлено, що вилучені 23 січня 2018 року працівником сектору №1 філії Миколаївське ОУ АТ «Ощадбанк» Кондратюк В. М. 24 банкноти номіналом по 50 євро 2002 року випуску є підробленими та мають наступні ознаки підроблення: 1) сітчату структуру паперу імітовано тисненням; 2) водяні знаки: локальний, світлий елемент цифрове позначення номіналу «50» та штрих-кодовий імітовані друком, в ультрафіолетових променях видно у вигляді темних зображень; 3) захисну стрічку імітовано друком, мікротекст читається; 4) захисні волокна не імітовані; 5) усі зображення на банкноті виконані офсетним друком; 6) мікротексти читаються частково; 7) частини суміщеного зображення (цифрове позначення номіналу «50» при розгляданні банкноти проти світла не сумішаються; 8) локальну кінеграму імітовано тисненням по фользі; 9) ефект зміни кольору OVI (цифрове позначення номіналу на зворотному боці) не відтворено; 10) магнітний та інфрачервоний захист не імітовано.

Актом Національного банку України від 07 лютого 2018 року №128 про дослідження сумнівних банкнот встановлено, що вилучені 24 січня 2018 року працівником сектору №1 філії Миколаївське ОУ АТ «Ощадбанк» Кондратюк В. М. 19 банкнот номіналом 50 євро 2002 року випуску є підробленими та мають наступні ознаки підроблення: 1) водяні знаки імітовано друком; 2) захисну стрічку імітовано друком, текст частково читається; 3) захисні волокна не імітовано; 4) усі зображення на лицьовому і зворотному боках банкнот виконані поліграфічним способом друку, який не відповідає оригіналу; 5) рельєфність елементів імітовано тисненням; 6) мікротексти на лицьовому боці імітовані, читаються, на зворотному боці не імітовані; 7) частини суміщеного зображення цифрового позначення номіналу при розгляданні банкноти проти світла не суміщаються; 8) на лицьовому боці зображення прапора, зірок емблеми, вікно, розсип бульбашок зліва і у правому верхньому куті флуоресціюють жовтим кольором. На зворотному боці зображення коричневого кольору флуоресціюють жовтим кольором; 9) локальна кінеграма імітована тисненням по фользі; 10) ефект зміни кольорів оптично-змінного зображення номіналу не відтворено; 11) інфрачервоний та магнітний захист не імітовано.

23 лютого 2018 року комісією АТ «Ощадбанк» складено висновок службового розслідування, за результатами якого встановлено, що 23 січня 2018 року ОСОБА_1 здійснила валютно-обмінну операцію на суму 2150 Євро, з яких 1200 євро цього ж дня відправлено до Сектору перерахунку та зберігання валютних цінностей №1 відділу грошового обігу та касових операцій Управління як надлишки, а решту залишено у касі відділення для роботи.

Після виявлення сумнівності банкнот іноземної валюти на суму 1200 Євро ОСОБА_1 було надано вказівку вивести решту іноземної валюти на суму 950 Євро до Сектору перерахунку та зберігання валютних цінностей №1, які після їх огляду також виявилися сумнівними.

У висновку зазначено, що робоче місце ОСОБА_1 було оснащене детектором валют «Спектр-Відео-МТ» з можливістю багатоступеневої детекції та каталогом справжності банкнот.

Оскільки ОСОБА_1 не виконала належним чином покладених на неї посадових обов`язків, АТ «Ощадбанк» пропонувало їй у добровільному порядку відшкодувати товариству майнову шкоду у сумі 76 016,52 грн.

ОСОБА_1 з вказаним висновком службового розслідування не погодилася, про що свідчить її власноручним запис.

05 квітня 2018 року АТ «Ощадбанк» склало на адресу ОСОБА_1 лист, в якому вказувало на необхідність погашення нею шкоди, яка за наслідками службового розслідування становить 76 016,52 грн та була заподіяна внаслідок здійснення обміну 2150 євро, які виявилися підробленими.

Згідно з довідкою АТ «Ощадбанк» від 17.01.2019 станом на цей день нестача готівкових коштів по ТВБВ №10014/079 щодо боржника ОСОБА_1 обліковується на позабалансовому рахунку в сумі 2150 Євро.

Позиція апеляційного суду та нормативно-правове обґрунтування

Згідно з частиною першою статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до вимог статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з вимогами статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Вивчивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржуване рішення скасуванню, виходячи з наступного.

За змістом частини першої статті 3 КЗпП України трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності та галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулює законодавство про працю.

Працівники несуть матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації внаслідок порушення покладених на них трудових обов`язків (стаття 130 КЗпП України).

За статтею 134 КЗпП України відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, зокрема, коли між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до статті 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей.

Відповідно до статті 135-1 КЗпП України договори про повну матеріальну відповідальність укладаються лише у письмовій формі з працівниками (що досягли 18 років), які обіймають посади або виконують роботи, безпосередньо пов`язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України.

Розглядаючи справи про матеріальну відповідальність на підставі письмового договору, укладеного працівником із підприємством, установою, організацією, про взяття на себе повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей (недостача, зіпсуття), переданих йому для зберігання або інших цілей (пункт 1 статті 134 КЗпП України), суд зобов`язаний перевірити, чи належить відповідач до категорії працівників, із якими згідно зі статтею 135-1 КЗпП України може бути укладено такий договір та чи був він укладений. При відсутності цих умов на працівника за заподіяну ним шкоду може бути покладена лише обмежена матеріальна відповідальність, якщо згідно з чинним законодавством працівник із інших підстав не несе матеріальної відповідальності у повному розмірі шкоди.

Відповідно до Переліку посад і робіт, які заміщаються або виконуються робітниками, з якими підприємством, установою, організацією можуть укладатися письмові договори про повну матеріальну відповідальність за незабезпечення збереження цінностей, які були передані їм для збереження, обробки, продажу (відпуску), перевезення або застосування в процесі виробництва, а також типового договору про повну індивідуальну матеріальну відповідальність, затвердженого постановою Державного комітету ради Міністрів СРСР по праці і соціальних питаннях, Секретаріату Всесоюзної Центральної Ради Професійних Спілок від 28 грудня 1977 року №477/24, з касирами, завідувачами касами, старшими контролерами касирами і контролерами касирами; а також іншими працівниками, які виконують обов`язки касирів, можуть укладатися договори про повну матеріальну відповідальність.

Згідно з нормами статті 135-3 КЗпП України розмір заподіяної підприємству, установі, організації шкоди визначається за фактичними втратами, на підставі даних бухгалтерського обліку, виходячи з балансової вартості (собівартості) матеріальних цінностей за вирахуванням зносу згідно з установленими нормами.

У разі розкрадання, недостачі, умисного знищення або умисного зіпсуття матеріальних цінностей розмір шкоди визначається за цінами, що діють у даній місцевості на день відшкодування шкоди.

Ознаки платіжності та зношення банкнот іноземної валюти, які приймаються уповноваженими банками, уповноваженими фінансовими установами, національним оператором поштового зв`язку, пунктами обміну іноземної валюти на території України на момент здійснення валютно-обмінної операції 23 січня 2018 року визначалися Інструкцією про порядок організації та здійснення валютно-обмінних операцій на території України, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 12.12.2002 №502, яка передбачала, що банкноти іноземної валюти визнаються платіжними в разі повної відповідності встановленим банком-емітентом зразкам, якщо вони зберегли ознаки платіжності, а саме: найменування банку-емітента, номер і серію, номінал цифрами та словами, основні зображення лицьового та зворотного боків, елементи захисту водяний знак, магнітні мітки, захисні стрічку і волокна, мікро- та макротексти, голограму, у тому числі банкноти із незначними ознаками зношення: із потертостями та із загальними забрудненнями (уключаючи забруднення, що спричиняють локальну люмінесценцію паперу в ультрафіолетових променях); із невеликими масними та іншими плямами, написами, відбитками штампів (за винятком штампів, які свідчать про те, що банкнота є неплатіжною), що перекривають одну з ознак платіжності не більше ніж на 20%; надірвані і заклеєні в будь-який спосіб, якщо кожний із надривів не перевищує однієї четвертої частини ширини банкноти та місце склеювання не заважає визначити ознаки платіжності; з проколами та отворами діаметром до 0,5 мм.

Банк, фінансова установа зобов`язані перевіряти ознаки платіжності та справжності банкнот іноземної валюти з використанням обладнання (лічильників, детекторів, оптичних приладів тощо) для роботи з готівкою, що забезпечує контроль ультрафіолетового, інфрачервоного, магнітного захисту, а також візуальний контроль проти світла, у відбитому світлі та із збільшенням не менше ніж у 10 разів (пункт 12 та Додаток 2 до Інструкції).

Пунктами 4.1, 4.2 Глави 4 Розділу ІV Інструкції про проведення касових операцій банками в Україні, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 01.06.2011 №174 передбачено, що Банк (філія, відділення) у разі виявлення під час приймання, видачі, оброблення готівки сумнівних щодо справжності та платіжності банкнот (монет), у тому числі навмисно пошкоджених з метою вчинення кримінального правопорушення, пошкоджених під час надзвичайного режиму банкнот національної валюти, а також сумнівних щодо справжності банкнот іноземної валюти зобов`язаний вилучити їх з оформленням довідки про вилучення (прийняття) банкнот (монет) для дослідження (додаток 18) у трьох примірниках.

Банку (філії, відділенню) забороняється видавати клієнтам, а також повертати чи тимчасово передавати виявлені в них сумнівні щодо справжності та платіжності банкноти (монети), у тому числі навмисно пошкоджені з метою вчинення кримінального правопорушення, пошкоджені під час надзвичайного режиму банкноти національної валюти, а також сумнівні щодо справжності банкноти іноземної валюти.

Відповідно до статей 76, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За правилами статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Наявні у матеріалах справи докази свідчать, що відповідач завдала матеріальну шкоду позивачу під час виконання трудових обов`язків у вигляді недостачі коштів, а тому з урахуванням укладеного договору про повну матеріальну відповідальність має відшкодувати позивачу завдану шкоду у сумі 82 883,15 грн, що еквівалентно 2150 Євро за курсом НБУ (38,5503) станом на 18.10.2023 року.

Посилання ОСОБА_1 на те, що вона здійснила усі можливі дії для перевірки іноземної валюти на справжність, однак вона не викликала у неї сумнівів, спростовується матеріалами справи, оскільки з її ж пояснень вбачається, що вона не здійснила візуальний контроль іноземної валюти проти світла, у відбитому світлі та із збільшенням не менше ніж у 10 разів.

Твердження відповідача про те, що її не було забезпечено усією необхідною технікою для ідентифікації іноземної валюти, що і спричинило нестачу, колегія суддів не вважає переконливими. Із актів про дослідження сумнівних банкнот від 07 лютого 2018 року вбачається 11 ознак підроблення, у тому числі які можна було виявити під час візуального контролю, який відповідач не здійснила.

Отже, колегія суддів вважає доведеним факт неналежного виконання ОСОБА_1 своїх обов`язків, що призвело до втрати матеріальних цінностей.

За такого, колегія суддів вважає, що висновок районного суду про відсутність підстав для задоволення позову АТ «Ощадбанк» не відповідає обставинам справи та вимогам законодавства.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право: залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення (пункти 1 і 2 частини 1 статті 374 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З урахуванням зазначеного колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що апеляційна скарга АТ «Ощадбанк» підлягає частковому задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з ухваленням у справі нового рішення про задоволення позовних вимог Банку на суму 82 883,15 грн.

Щодо судових витрат

Згідно із підпунктами «б», «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається, крім іншого, з нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку із розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення та розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

Враховуючи, що апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги АТ «Ощадбанк», скасував рішення суду першої інстанції, то відповідач повинна відшкодувати позивачу судовий збір за розгляд справи у судах першої та апеляційної інстанції в сумі 4802,50 грн (1921+2881,50).

Керуючись ст.374, 376, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» задовольнити частково.

Рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 03 серпня 2023 року скасувати та ухвалити нове рішення.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» майнову шкоду у сумі 82 883,15 грн та судовий збір за розгляд справи у судах першої та апеляційної інстанції у сумі 4802,50 грн.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і у випадках, передбачених ст.389 ЦПК України, може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення її повного тексту.

Головуючий О. В. Локтіонова

Судді В. В. Коломієць

О. О. Ямкова

Повний текст постанови складено 18 жовтня 2023 року.