провадження № 2-о/336/332/2023
УХВАЛА

іменем України

30 жовтня 2023 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Петренко Л.В., за участі секретаря судового засідання Нагорних О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, цивільну справу № 331/4057/23 (провадження № 2-о/336/332/2023) за правилами окремого провадження, за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого, діє представник адвокат Єренко Дмитро Віталійович, заінтересовані особи: Запорізька міська рада,

про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, до часу відкриття спадщини, -

встановив:

17 липня 2023 року до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя, надійшла цивільна справа № 331/4057/23 (провадження № 2-о/336/332/2023), за заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого, діє представник адвокат Єренко Дмитро Віталійович, заінтересовані особи: Запорізька міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, до часу відкриття спадщини, з Жовтневого районного суду м. Запоріжжя, за визначеною підсудністю.

Ухвалою судді від 25 липня 2023 року відкрито провадження у справі. Постановлено розгляд справи проводити в порядку окремого провадження, за участю заявника та заінтересованих осіб у відкритому судовому засіданні. Призначено судове засідання. Задоволено клопотання заявника про виклик та допит свідків: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Витребувано у приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Єдемська-Фастовець Ольги Олександрівни, місцезнаходження: 69035, м. Запоріжжя, вул. Вячеслава Зайцева (стара назва вул. Лермонтова), буд. 18 прим. 90 90, e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 , ), інформацію щодо відкриття спадкової справи (наявність або відсутність спадкоємців за заповітом і за законом, або усунення їх від права на спадкування, або не прийняття ними спадщини, або про відмову від її прийнятті) після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Місце смерті Україна, Запорізька область, м. Запоріжжя. У разі наявності спадкової справи, надати належним чином завірену копію спадкової справи до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя.

Роз`яснено заінтересованим особам право до розгляду справи надіслати суду відзив на заяву і всі письмові докази, висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти заяви.

28 серпня 2023 року приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Єдемська-Фастовець О.О. на виконання ухвали суду надала належним чином завірену копію спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5 .

25 вересня 2023 року від представника Запорізької міської ради надійшов відзив на заяву ОСОБА_1 , за змістом якого, Запорізька міська рада просить відмовити у задоволенні заяви у зв`язку із наявністю спору про право. Представник Запорізької міської ради зазначає, що ОСОБА_1 не надав жодного доказу наявності законного юридичного факту створення сім`ї. Вважають що в заяві мова йде про дружні відносини, які не можна кваліфікувати як сімейні. Також представник Запорізької міської ради зазначає, що ОСОБА_5 не залишала заповіту на спадкове майно на ім`я заявника, тобто не виявила бажання передати все наявне майно у спадок заявнику. Заявник не зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Заявником не надано жодного доказу проживання разом зі спадкодавцем, ведення спільного господарства тощо. Представник Запорізької міської ради зазначає, що не зрозуміло якими членами сім`ї були один одному ОСОБА_1 та ОСОБА_5 враховуючи різницю віці 50 років.

Спірне майно має всі ознаки відумерлої спадщини.

30 жовтня 2023 року від представника заявника надійшла заява в якій просив залишити заяву ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку з тим, що вбачається спір про право.

Представник Запорізької міської ради у судове засідання не прибув, про дату, час та місце слухання справи повідомлявся судом належним чином, його неявка не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_2 місце смерті Україна, Запорізька область, м. Запоріжжя, про що зроблено актовий запис за № 1422, що підтверджується свідоцтвом про смерть виданим Запорізьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області від 26 лютого 2019 року.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на спадкове майно.

За своє життя ОСОБА_5 заповіт не складала, тому успадкування спадщини, яка відкрилась після її смерті, має здійснюватися за законом.

Відповідно до довідки Департаменту реєстраційних послуг Запорізької міської ради від 19 квітня 2023 року № 04-07/3/4255 ОСОБА_5 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , в період з 05 жовтня 1987 року по 09 квітня 2019 року (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Разом з нею на день смерті зареєстровані особи відсутні.

Згідно з копією спадкової справи № 46/2023 від 11.04.2023 року, отриманої на адресу суду, була відкрита спадкова справа після смерті - ОСОБА_5 , за заявою ОСОБА_1 , інших спадкоємців немає.

Відповідно до частини першої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення суд розглядає в порядку окремого провадження.

За умовами ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Згідно з ч. 1 ст. 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами; перебування фізичної особи на утриманні; каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

У відповідності з ч. 4 ст. 315 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до роз`яснень, які містяться у пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 р. № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (зі змінами), в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо:

- згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;

- чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;

- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;

- встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Відтак, в порядку окремого провадження можуть бути розглянути тільки безспірні справи про встановлення відповідних фактів.

Згідно з п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.02.1995 року «Про судову практику по справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», відповідно до статей 255, 271 ЦПК України в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Верховний Суд у постанові від 22 квітня 2020 року у справі № 200/14136/17 вказав, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Звертаючись із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, особа вказує мету встановлення юридичного факту, яка дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи зумовлює він правові наслідки. У заяві необхідно також вказати причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт, та надати докази його існування.

Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про встановлення певних фактів у порядку окремого провадження є те, що встановлення такого факту не пов`язане з наступним вирішенням спору про право цивільне.

Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є конкретні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.

Отже, у порядку окремого провадження суд може вирішити спір про факт, про стан, але не спір про право цивільне, оскільки метою такого судового розгляду є лише встановлення наявності або відсутності самого факту, і факт, що встановлюється судом у порядку окремого провадження, повинен мати юридичне значення і безспірний характер, оскільки якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується у порядку позовного провадження, суд повинен залишити заяву без розгляду і роз`яснити заявнику право подачі позову на загальних підставах.

Згідно з п. 3 вказаної постанови Пленуму, у тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов`язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Встановлення факту проживання однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини із ОСОБА_5 заявнику необхідно для подальшого оформлення спадкових прав як особи, що відноситься до четвертої черги спадкування за законом. При цьому, заявником зазначено про відсутність інших спадкоємців, заінтересованими особами зазначає - Запорізьку міську раду.

З матеріалів справи слідує, що на спадкове майно, частку житлового будинку померлої ОСОБА_5 , претендує також територіальна громада як на відумерлу спадщину, оскільки спадкоємців після смерті ОСОБА_5 не прийняли спадщину у встановлений законом строк. Те, що заявник подав заяву про прийняття спадщини як особа, що потенційно могла спадкувати у четвертій черзі за законом, не робить її автоматично спадкоємцем, так як її право на спадкування ще слідувало довести в судовому порядку. Так, інтерес та право територіальної громади є наявними, в той час як право ОСОБА_1 на спадкування ще не існувало, бо не було підтверджено документально.

Постановою приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Єдемської-Фастовець О.О. від 03 травня 2023 року № 325/02-31 було відмовлено через те, що місце реєстрації заявника (спадкоємця) не співпадає з місцем реєстрації померлої. ОСОБА_1 не надав документів, що підтверджують факт спільного проживання однією сім`єю зі спадкодавцем та документів, що підтверджують факт родинних відносин зі спадкодавцем.

Відповідно до ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1262 ЦК України у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері.

Відповідно до ч. 1 ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

Відповідно до ч. 1 ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини, судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.

Запорізька міська рада у своїх письмових запереченнях зазначає, що ОСОБА_1 не надав жодного доказу наявності законного юридичного факту створення сім`ї. Вважають що в заяві мова йде про дружні відносини, які не можна кваліфікувати як сімейні. Також представник Запорізької міської ради зазначає, що ОСОБА_5 не залишала заповіту на спадкове майно на ім`я заявника, тобто не виявила бажання передати все наявне майно у спадок заявнику. Заявник не зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 . Заявником не надано жодного доказу проживання разом зі спадкодавцем, ведення спільного господарства тощо. Представник Запорізької міської ради зазначає, що не зрозуміло якими членами сім`ї були один одному ОСОБА_1 та ОСОБА_5 враховуючи різницю віці 50 років. Спірне майно має всі ознаки відумерлої спадщини.

У Запорізької міської територіальної громади існує законний інтерес, заснований на статті 1277 ЦК України, що регулює правовідносини набуття права власності після смерті особи, у якої відсутні спадкоємці або неприйняття спадкоємцями спадщини.

Захист інтересу територіальної громади на майно, яке за своїм статусом та у зв`язку з відсутністю спадкоємців померлої особи може бути визнане відумерлою спадщиною відповідно до положень статті 1277 ЦК України та глави 9 ЦПК України.

Відповідно до глави 86 ЦК України за загальним правилом спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово та на підставі споріднення.

Однак, положення зазначеної глави ЦК України передбачають також спадкування не тільки на підставі споріднення, а й за фактом спільного проживання.

Правопідтверджуючим документом на спадкове майно при цьому є свідоцтво про право на спадщину (стаття 66 Закону України "Про нотаріат"). Відсутність таких спадкоємців та інших осіб, що спільно проживали зі спадкодавцем як члени сім`ї, свідчить про відсутність спадкоємців усіх п`яти черг, передбачених законом.

Одночасно ЦК України запобігає таким ситуаціям, коли відсутність спадкоємців має наслідками відсутність власників спадкового майна та його занепад. А тому передбачає у такому випадку перехід прав на це майно до територіальної громади за місцем знаходження цього майна (стаття 1277 ЦК України).

Зокрема, частини перша та друга статті 1277 ЦК України визначає, що в разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини.

Так, у зв`язку з відсутністю інших спадкоємців та неприйняття спадкоємцями спадщини у органу місцевого самоврядування виникає цивільний інтерес на визнання спадщини відумерлою та отримання її у власність територіальної громади. Зазначене надає підстави місцевій раді звертатись до суду як із заявами про визнання спадщини відумерлою у порядку окремого провадження та у подальшому оформити своє право власності на таке майно, так і з належним позовами в порядку позовного провадження на захист свого інтересу.

Зазначені обставини свідчать про наявність між сторонами спору про право, що унеможливлює розгляд даної справи в порядку окремого провадження.

Таким чином, вище наведені обставини свідчать про наявність спору між ОСОБА_1 та територіальною громадою в особі Запорізької міської ради, що виключає можливість розгляду заяви ОСОБА_1 в окремому провадженні.

Відповідно до частини шостої статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Дана норма кореспондується з положеннями частини 4 статті 315 ЦПК України, якими передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Оскільки у цьому випадку існує спір про право, для вирішення якого чинним законодавством встановлено позовний порядок звернення до суду, суд дійшов висновку про необхідність залишення заяви без розгляду.

Водночас, суд роз`яснює заявнику, що він не позбавлений можливості у подальшому звернутися до суду із вказаними вимогами на загальних підставах в порядку позовного провадження.

При цьому, суд не може не зауважити, що пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що відповідачами (заінтересованими особами) у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами (заінтересованими особами) є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд у складі постійної колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 07 квітня 2020 року в справі № 638/4/19 (провадження № 61-18132св19) дійшов висновку, що у разі якщо інших спадкоємців, що прийняли спадщину після смерті спадкодавця немає, то заінтересованою особою у справі має бути орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, який в разі відсутності спадкоємців може звернутись до суду із заявою про визнання спадщини відумерлою та передачу її територіальній громаді.

Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту заявити про порушення чи оспорювання їхніх суб`єктивних прав.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що заяву ОСОБА_1 слід залишити без розгляду із роз`ясненням останньому права на звернення до суду з тими самими вимогами у загальному порядку.

Судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 19, 259, 260, 293-294, 315-318, 353-355 ЦПК України, суд, -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого, діє представник адвокат Єренко Дмитро Віталійович, заінтересовані особи: Запорізька міська рада, про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме встановлення факту проживання однією сім`єю зі спадкодавцем, до часу відкриття спадщини, - залишити без розгляду.

Суд роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Суддя: