Провадження № 2/229/986/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі: головуючого судді Шевченко Л. В., за участю секретаря судового засідання Шипілової Г. І., прокурора Сматченко А. Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Черкаської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної казначейської служби України в Черкаській області, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

У С Т А Н О В И В :

24.11.2021 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Черкаської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної казначейської служби України в Черкаській області, у якому просив зобов`язати Управління Державного казначейства України у Черкаській області, незалежно від вини посадових осіб Черкаської обласної прокуратури, відшкодувати ОСОБА_1 за рахунок коштів державного бюджету матеріальну та моральну шкоду в сумі 1790 та додатково кожний податок , який може бути нарахований на дану суму в якості компенсації моральної шкоди у зв`язку з неявкою без поважних причин в судове засідання посадових осіб прокуратури та слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Кощавки В.А. у кримінальному провадженні № 0000300. Позовні вимоги обґрунтовує тим, що на 10 год 45 хв 30.08.2021 року слідчим суддею Соснівського районного суду міста Черкаси Токовою С. Є. було призначено судове засідання по розгляду скарги ОСОБА_1 на постанову слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Кощавки В. А. від 09.03.2021 року про закриття кримінального провадження № 0000300. 30.08.2021 року ОСОБА_1 прибув з села Набутів Корсунь-Шевченківського району Черкаської області до міста Черкаси для участі в призначеному судовому засіданні, але судове засідання не відбулося у зв`язку з неявкою в судове засідання ні процесуального прокурора, ні слідчого у кримінальному провадженні № 0000300 з невідомих причин, котрі були належним чином судом повідомлені про день, час та місце проведення судового засідання. їхня участь в судовому засіданні передбачена службовими обов`язками. Ні процесуальний прокурор, ні слідчий СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області y кримінальному провадженні № 0000300 Кощавка В. А. своєчасно не попередили слідчого суддю Соснівського районного суду міста Черкаси, що вони з поважних причин не зможуть прийняти участь у судовому засіданні 30.08.2021 року, що надало би можливість слідчому судді своєчасно попередити ОСОБА_1 , що судове засідання з поважних причин перенесено на іншу дату та час, а тому ОСОБА_1 не поніс би надлишкові витрати повторно прибути 09.09.2021 року для участі в судовому засіданні по розгляду скарги на постанову про закриття кримінального провадження № 0000300. У зв`язку з неявкою в судове засідання ні процесуального прокурора, ні слідчого у кримінальному провадженні № 0000300 з невідомих причин, ОСОБА_1 було нанесено матеріальну та моральну шкоду, яка підлягає відшкодуванню на підставі ст.ст. 1172, 1173 ЦК України. Позивач зазначає, що в даному випадку громадянину підлягають відшкодуванню завдані матеріальні збитки, обґрунтовані витрати, понесені у зв`язку з виїздом для розгляду скарги на вимогу відповідного органу, і втрачений за цей час заробіток. ОСОБА_1 на той час працював директором Товариства з обмеженою відповідальністю «КОЛОРІТ», а тому йому підлягає відшкодування середньоденний заробіток за 30.08.2021 року з розрахунку середньомісячної зарплати. Середньомісячна зарплата в Черкаській області, станом на вересень 2021 року, складає 11 892 грн, яку необхідно поділити на 21 робочий день, тому сума 566,28 грн. підлягає відшкодуванню ОСОБА_1 за неправомірні дії та бездіяльність посадових осіб прокуратури та Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області за рахунок державного бюджету незалежно від вини посадових і службових осіб цих органів. У зв?язку з пандемією коронавірусу порушені графіки автобусного сполучення між селом Набутів та містом Черкаси, що змусило ОСОБА_1 здійснити поїздку до міста Черкас на особистому автомобілі Шевроле Авео, загальний пробіг автомобіля до місця проведення судового засідання з села Набутів до міста Черкаси вул. Гоголя, 316 склав 115 кілометрів та витрачено 8 (вісім) літрів пального марки А-92 (копія фіскального чека додається). Відшкодування моральної шкоди проводиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць. Виходячи з вимог розумності та справедливості, з урахуванням тих обставин, що наведені вище, ОСОБА_1 вважає достатньою сатисфакцією стягнення з Держави грошової компенсації у розмірі 1 790 (одна тисяча сімсот дев?яносто) грн, яка складається з 566 (п?ятсот шістдесят шість) грн - середньоденний заробіток за 30.08.2021 року; 224 (двісті двадцять чотири) грн. - витрати на пальне для поїздки в місто Черкаси для участі в судовому засіданні; 1 000 (одна тисяча) грн. - моральна шкода завдана довготривалим досудовим розслідуванням з 2017 року та істотним порушенням «розумного строку» досудового розслідування, а також істотним ігноруванням посадовими особами своїх службових обов?язків.

Артемівським міськрайонним судом Донецької області ухвалою від 30.10.2021 відкрито провадження у вказаній цивільній справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження, та призначено по вказаній справі підготовче засідання.

18.01.2022 від представника ГУНП в Черкаській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову, при цьому зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов?язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Вказує, що посилання позивача на те, що йому було нанесено матеріальну та моральну шкоду у зв`язку з неявкою в судове засідання слідчого є надуманими, перекрученими, безпідставними та необґрунтованими, адже прямо суперечать вимогам чинного законодавства. На переконання відповідача, необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у вигляді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв?язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі ст. 1173 ЦК України. Дії/бездіяльність саме слідчого СВ ЧРУП ГУНП в Черкаській області внаслідок яких (якої), на думку позивача, йому було завдано шкоди, є основним предметом доказування та, відповідно встановлення у цій справі, оскільки відсутність такого елемента делікту свідчить про відсутність інших складових цієї правової конструкції та відсутність самого заподіяння шкоди як юридичного факту, внаслідок якого виникають цивільні права та обов`язки (ст. 11 ЦІК України).

18.01.2022 від представника Головного управління Державної казначейської служби України у Черкаській області надійшли письмові пояснення, в яких вказує, що Головне управління виступає від власного імені, самостійно відповідає за власними зобов`язаннями і є окремим учасником цивільних відносин відповідно до ч. 1 ст. 2 Цивільного кодексу України. Оскільки, як випливає зі змісту позову. Головне управління жодних прав та інтересів позивача не порушувало, не вступало у правовідносини з ним і жодної шкоди позивачеві не завдало, то відповідно до вимог Конституції України, ЦК України та інших актів законодавства Головне управління не може нести відповідальність за шкоду, завдану позивачу діями інших юридичних та фізичних осіб. Також зазначає, що позивач визначив Головне управління як одного з учасників справи, проте вимоги щодо стягнення коштів Державного бюджету України пред`являються до Державної казначейської служби України, яка не є учасником справи. Головне управління є територіальним підрозділом Казначейства, проте це різні юридичні особи з різним цивільно-правовим статусом та з різними правами та обов`язками.

18.01.2022 від представника Черкаської обласної прокуратури надійшов відзив на позовну заяву в якому просить відмовити у задоволенні позову, при цьому зазначає, що слідчим відділом Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області здійснювалось досудове розслідування y кримінальному провадженні № 0000300 від 21.12.2017 за ч. 1 ст. 376 КК України. За результатами досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні 09.03.2021 прийнято рішення про його закриття на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв?язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, про що повідомлено заявника ОСОБА_1 з роз?ясненням права на оскарження. ОСОБА_1 , який у вказаному кримінальному провадженні є свідком, а не потерпілим, вказану постанову оскаржено до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси. Розгляд скарги призначено на 30.08.2021, про що процесуальний прокурор повідомлений належним чином. 30.08.2021 процесуальним прокурором на адресу суду скеровано клопотання про розгляд скарги без її участі та висловлено позицію, відповідно до якої вона заперечувала проти задоволення скарги ОСОБА_1 , та просила врахувати статус останнього в кримінальному провадженні як свідка, а не потерпілого. Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов?язкової участі особи, яка подала скаргу, чи ї захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 09.09.2021 у задоволенні скарги ОСОБА_1 на постанову слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області від 09.03.2021 про закриття кримінального провадження № 0000300 відмовлено. Відповідно до ч. 6 ст. 1176 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі внаслідок іншої, ніж передбаченої ч. ч. 1-5 цієї статті, незаконної дії або бездіяльності чи незаконного рішення органу дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, відшкодовується на загальних підставах. Загальні підстави відповідальності за завдану майнову та моральну шкоду передбачені нормами ст. ст. 1166, 1167 ЦК України, відповідно до яких шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, дією чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини. При цьому, у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Неявка в судове засідання процесуального прокурора не свідчить про протиправність його дій як працівника прокуратури, про наявність вини та завдання ним шкоди позивачу, матеріальної чи моральної. Окрім цього, витрачені позивачем кошти на проїзд до суду при оскарженні дій органів поліції та прокуратури та втрачений одноденний заробіток до судових витрат у кримінальному провадженні не відносяться та не можуть бути стягнуті ні з держави, ні з органів прокуратури. Позивач не вказав підстави для відшкодування матеріальної шкоди і не надав жодних допустимих, достатніх, достовірних та належних доказів на підтвердження обставин, на які він посилається. Тобто сторона позивача не скористалась своїм правом та не виконала свій обов`язок, що полягає у поданні доказів. Крім того, позивачем не надано доказів про реальне існування матеріальних збитків. Також, позивачем не надано достатніх та допустимих доказів на підтвердження доводів, що відносно нього з боку слідчих та прокурорів у кримінальному провадженні вчинені протиправні дії чи бездіяльність, що спричинили йому моральну шкоду. ОСОБА_1 не надано переконливих належних і допустимих доказів завдання йому моральної шкоди та в чому конкретно виразились його моральні втрати.

01.02.2022 від позивача ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив ГУНП в Черкаській області, в якій він зазначив, що наведене представником ОСОБА_2 , що «посилання позивача є надуманими, перекрученими, безпідставними та необґрунтованими, адже прямо суперечать вимогам чинного законодавства» і вказують на маніпулювання вимогами чинного законодавства України. Вказує, що задоволення позовної заяви полягає на підставі того, що не було надано матеріалів кримінального провадження № 0000300 до суду для розгляду скарги, що потягло за собою перенесення судового засідання на іншу дату поки надійдуть матеріали кримінального провадження, а судове засідання було перенесено на іншу дату не у зв`язку з відсутністю слідчого чи прокурора в судовому засіданні.

У відповіді на відзив Черкаської обласної прокуратури, ОСОБА_1 вказує, що наведене представником Черкаської обласної прокуратури Кващук А. М., що «Згідно із ч. 1 ст. 1172 ЦК України шкоду завдану працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків, відшкодовує юридична або фізична особа, з якою цей працівник перебуває у трудових відносинах» вказують на згоду відповідача щодо відшкодування нанесеної шкоди позивачу юридичною особою.

08.02.2022 від Черкаської обласної прокуратури надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких представник зазначає, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов?язкової участі особи, яка подала скаргу, чи ї захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги. Таким чином, висловлення позиції слідчого, дізнавача, прокурора є важливим для прийняття законного і обґрунтовано рішення за скаргою, але встановлення в законі обов`язкової участі вказаних осіб не є перешкодою для розгляду скарги за їх відсутності. Водночас, зазначена правова норма не містить положень щодо можливості розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора під час досудового розслідування лише за умови наявності матеріалів кримінального провадження. У цій справі вимоги про витребування матеріалів кримінального провадження не містить ухвала суду про відкриття провадження від 30.06.2021. Оскільки прокурором та слідчим висловлено позицію щодо суті скарги на постанову слідчого про закриття кримінального провадження та наведено причину, за якої вони не можуть бути присутні при її розгляді, в їх діях відсутній умисел, а отже склад порушення, що полягає у невиконанні службових обов`язків.

Артемівський міськрайонний суд Донецької області ухвалою від 08.02.2022 закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті в загальному позовному провадженні.

06.03.2023 справу передано до Дружківського міського суду Донецької області за підсудністю судових справ Артемівського міськрайонного суду.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. 21.06.2023 через систему «Електронний суд» надіслав заяву про проведення судового засідання без його участі.

Представник відповідача Черкаської обласної прокуратури за довіреністю від 05.04.2023 прокурор Бахмутської окружної прокуратури Сматченко А.Д. в судовому засіданні заперечувала щодо задоволення позову на підставах, викладених у відзиві. Зазначила, що слідчий суддя незалежний у своїй діяльності, самостійно приймає рішення у розгляді скарг, прокуратура не вчиняла протиправних дій за які відповідно до ст.1166,1167 ЦК України на думку позивача має нести відповідальність у виді матеріальної та моральної шкоди.

Представник відповідача Головного управління Національної поліції у Черкаській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини своєї неявки він суд не сповістив. Від нього не надходило клопотання про відкладення слухання справи.

Представник третьої особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головного управління Державної казначейської служби України в Черкаській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини своєї неявки він суд не сповістив. Від нього не надходило клопотання про відкладення слухання справи.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення своїх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як вбачається з вимог ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно вимог ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Суд, дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, приходить до висновку, що заявлені вимоги не підлягають задоволенню, оскільки позивачем не доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Судом встановлено, що слідчим відділом Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області здійснювалось досудове розслідування y кримінальному провадженні № 0000300 від 21.12.2017 за ч. 1 ст. 376 КК України. За результатами досудового розслідування у зазначеному кримінальному провадженні 09.03.2021 прийнято рішення про його закриття на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв?язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, про що повідомлено заявника ОСОБА_1 з роз?ясненням права на оскарження. ОСОБА_1 , який у вказаному кримінальному провадженні є свідком, а не потерпілим, вказану постанову оскаржено до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси. Розгляд скарги було призначено на 30.08.2021.

Згідно з довідкою, фіксування судового процесу по справі № 712/7166/21 провадження 1-кс/712/7313/21, 30.08.2021 о 10-45 год, за скаргою ОСОБА_1 на постанову слідчого про закриття кримінального провадження, за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, у зв?язку з неявкою прокурора в судове засідання та якого зобов`язано надати матеріали закритого кримінального провадження № 0000300. 3 цього приводу розгляд справи відкладено на 09.09.2021 на 10-00 год., про що учасники судового процесу були повідомлені належним чином.

Відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, визначені ст. 1176 ЦК України.

Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди.

Шкода, завдана незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, відшкодовується державою лише у випадках вчинення незаконних дій, вичерпний перелік яких охоплюється частиною першою ст. 1176 ЦК України, а саме у випадку незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт.

За відсутності підстав для застосування ч. 1 ст. 1176 ЦК України, в інших випадках заподіяння шкоди цими органами діють правила частини шостої цієї статті - така шкода відшкодовується на загальних підставах, тобто виходячи із загальних правил про відшкодування шкоди, завданої органом державної влади, їх посадовими та службовими особами (ст. 1173, 1174 цього Кодексу).

Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі ст. 1173 ЦК України.

Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі ст. 1174 ЦК України.

Аналіз вказаних положень чинного законодавства дає підстави для висновку про те, що вказані положення можливо застосувати лише у випадку встановлення протиправної поведінки та/або неправомірних рішень, дій чи бездіяльності органу державної влади при здійсненні ним своїх повноважень або посадовою особою цього органу при здійсненні ним своїх повноважень.

Причинний зв`язок, як елемент цивільного правопорушення, виражає зв`язок протиправної поведінки та шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.

При цьому в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Стаття 16 ЦК України визначає способи захисту цивільних прав та інтересів, одним із яких є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди. Такий спосіб захисту може застосовуватися у випадку завдання майнової шкоди цивільним правам та інтересам (ст. 22 ЦК України).

Суд зауважує, що позивачем обрано спосіб захисту шляхом зобов`язання Управління Державного казначейства України у Черкаській області, незалежно від вини посадових осіб Черкаської обласної прокуратури, відшкодувати ОСОБА_1 за рахунок коштів державного бюджету матеріальну та моральну шкоду в сумі 1790 та додатково кожний податок, який може бути нарахований на дану суму в якості компенсації моральної шкоди у зв`язку з неявкою без поважних причин в судове засідання посадових осіб прокуратури та слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області Кощавки В.А. у кримінальному провадженні № 0000300. При цьому в позові позивач вказує, що до Казначейства не пред`являється жодних самостійних вимог. Воно залучено тільки для гарантії подальшого виконання відповідного рішення.

Відповідно до положень статті 1 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок:

1) незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян;

2) незаконного застосування адміністративного арешту чи виправних робіт, незаконної конфіскації майна, незаконного накладення штрафу;

3) незаконного проведення оперативно-розшукових заходів, передбачених законами України "Про оперативно-розшукову діяльність", "Про організаційно-правові основи боротьби з організованою злочинністю" та іншими актами законодавства.

У випадках, зазначених у частині першій цієї статті, завдана шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури і суду.

Згідно статті 3 цього Закону право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках: 1) постановлення виправдувального вироку суду;

1-1) встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали суду про призначення нового розгляду) факту незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно-розшукових заходів;

2) закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати;

4) закриття справи про адміністративне правопорушення.

Право на відшкодування шкоди, завданої зазначеними у статті 1 цього Закону оперативно-розшуковими заходами, виникає у випадках, передбачених пунктом 1-1- частини першої цієї статті, або за умови, що протягом шести місяців після проведення таких заходів не було розпочате кримінальне провадження за результатами цих заходів.

Відповідно до Положення про застосування Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду" (п.3,4) передбачено, що право на відшкодування шкоди у громадянина, який був незаконно засуджений судом, виникає у випадку повної його реабілітації. Завдана громадянинові шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду.

Позивач у позовній заяві просить відшкодувати шкоду незалежно від вини посадових осіб прокуратури та Національної поліції. Втім, ним не надано доказів, що він є незаконно засудженою чи реабілітованою особою.

Позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження того, що саме неправомірною бездіяльністю уповноваженою особою слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області та прокурором Черкаської обласної прокуратури були порушені його майнові права та спричинено заподіяння збитків у розмірі 790 грн, а тому вимоги ОСОБА_1 не доведені.

Таким чином, порушуючи питання про відшкодування шкоди, завданої йому в результаті протиправної бездіяльності посадової особи слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області та прокурором Черкаської обласної прокуратури позивач не довів факт спричинення йому матеріальної шкоди в розумінні ст. 1174 ЦК України.

Згідно ст. 280 ЦК України, якщо фізичній особі внаслідок порушення її особистого немайнового права завдано майнової та (або) моральної шкоди, ця шкода підлягає відшкодуванню.

Відповідно до вимог ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Вирішуючи питання про відшкодування моральної шкоди, судам необхідно враховувати роз`яснення, що містяться в постанові Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайної) шкоди».

Відповідно до вимог п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Згідно з п. 3 вказаної постанови під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Крім того, у пункті 4 цієї постанови передбачено, що саме позивач має зазначити, в чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходив при визначенні її розміру та якими доказами це підтверджується.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивачем належними та допустимими доказами не доведено факт заподіяння йому моральних чи фізичних страждань, наявності причинного зв`язку між шкодою і протиправними діями заподіювача, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

Частиною 2 ст. 141 ЦПК України, яка регулює розподіл судових витрат між сторонами, встановлено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача.

За таких обставин, у разі відмови в задоволенні позову судові витрати не стягуються.

На підставі викладеного та керуючись ст. 12, 81, 89, 141, 263, 264, 265 ЦПК України, ст. 16, 22, 1174 ЦК України суд,

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Черкаської обласної прокуратури, Головного управління Національної поліції у Черкаській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління Державної казначейської служби України в Черкаській області, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди відмовити.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду через Дружківський міський суд Донецької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено та підписано суддею 28.06.2023.

Сторони по справі:

позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ;

відповідач-1: Черкаська обласна прокуратура, , адреса місцезнаходження: бульвар Шевченка, 286, м. Черкаси, 18000;

відповідач-2: Головне управління Національної поліції у Черкаській області, , вул. Смілянська, 57, м. Черкаси, Придніпровський район, 18000;

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Головне управління Державної казначейської служби України в Черкаській області, , вул. Хрещатик, 192, м. Черкаси, 18001.

Cуддя Л. В. Шевченко