РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 жовтня 2023 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова
у складі головуючого судді - Муратової С.О.,
за участю секретаря судового засідання - Юхно Є.С.,
встановив :
До Київського районного суду м. Харкова 03.08.2021 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить встановити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю три місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили.
На обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, зокрема, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який постійно проживав за адресою: АДРЕСА_3 . Місце проживання померлого було зареєстроване також за вказаною адресою. За життя ОСОБА_3 не залишив заповіту. Єдиним спадкоємцем ОСОБА_3 за законом першої черги є його рідний син, позивач по справі ОСОБА_1 . Після смерті ОСОБА_3 залишилася спадщина у вигляді квартири за адресою: АДРЕСА_3 (колишня адреса: АДРЕСА_4 згідно рішення ВК Київської Райради м. Харкова No167-14 від 21.07.1998 р.), яка належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло від 29.09.1993 (1/2 частка). Позивач ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Чуєвої О.Д. із заявою про прийняття спадщини 19.05.2021. Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 3 урахуванням вимог ст. ст. 122-124 ЦПК України, враховуючи те, що шестимісячний строк з моменту відкриття спадщини спливає 16.05.2021, який є вихідним днем (неділя), останнім днем строку для подання заяви про прийняття спадщини є 17.05.2021. Таким чином, позивач пропустив строк для прийняття спадщини всього на два дні. Вважає, що вказаний строк пропущений позивачем з поважних причин.
Спадкодавець ОСОБА_3 помер у віці 90 років. Декілька років перед смертю він дуже сильно хворів. Найбільш суттєвими хворобами, яка заважали спадкодавцю нормально жити були захворювання серця та артроз, артріт правого коліна. Майже рік, практично з 01.01.2020 ОСОБА_3 перестав самостійно пересуватися. Син спадкодавця ОСОБА_1 був єдиною особою, яка піклувалася за батьком, постійно відвідував його, годував, давав ліки, допомагав обслуговувати всі потреби, прибирав у квартирі, сплачував усі рахунки. 3 01.01.2020 повністю переїхав до нього у квартиру і проживав з ним однієї сім`єю до самої його смерті. Після смерті та поховання батька ОСОБА_1 декілька місяців знаходився у пригніченому стані та важко переживав його смерть. Позивач є дуже хворою людиною. На момент подання позову йому виповнилось 65 років. У 2016 році захворів тяжкою хворобою, що потребувало термінової госпіталізації з повною ізоляцією. Майже рік, а саме з 04.11.2016 по 01.03.2017, з 23.03.2017 по 14.06.2017, а також з 22.06.2017 по 01.07.2017 ОСОБА_1 знаходився на стаціонарному лікуванні в КНП ХОР "Обласний клінічний протитуберкульозний диспансер №7". 3 2016 року і по теперішній час позивач знаходиться на постійному диспансерному обліку, регулярно проходить обов`язкові обстеження на предмет рецидива вказаного тяжкого захворювання. Підстави для зняття з обліку відсутні. До цього позивач дуже тяжко переживав смерть матері - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . В теперішній час позивач хворіє на хвороби серця, час від часу переносить гіпертонічний криз. Після смерті батька стан здоров`я позивача суттєво погіршився. Враховуючи те, що його імунітет дуже слабкий, ОСОБА_1 дуже боявся "повернення " основної хвороби. 08.01.2021 з причин поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19 був введений локдаун на всій території України. Цей локдаун продовжувався до 24.01.2021. У групі особливого ризику - особи, старше 60 років, особи із патологічними захворюваннями, такими як діабет, рак, хронічні захворювання серця, легенів. Позивач цілком розумів, що знаходиться у групі ризику захворювання на COVID-19, тому він дуже боявся виходити з дому та відвідувати лікувальні установи. 11.02.2021 за вимогою лікарів КНП ХОР "Обласний клінічний протитуберкульозний диспансер №7" ОСОБА_1 пройшов планове обстеження у вказаному закладі. 09.03.2021 позивач відчув погіршення стану здоров`я. 12.04.2021 ОСОБА_1 знову пройшов планові обстеження у КНП ХОР "Обласний клінічний протитуберкульозний диспансер №7". 11.04.2021 по 05.05.2021 був період часу з самою високою небезпекою захворювання на COVID-19 в м. Харкові. Враховуючи те, що позивач за віком та станом здоров`я знаходиться у групі ризику, він дуже боявся виходити з дому та відчував постійних страх за своє життя. Тому він весь цей час залишався вдома з метою уникнути зараження вказаною вкрай небезпечною хворобою. 06.05.2021 ОСОБА_1 звернувся до ТОВ "Медичний центр здоров`я" з метою отримання медичної допомоги з приводу хвороб серця. Після обстеження у вказаному центрі йому був встановлений відповідний діагноз, рекомендовано стаціонарне лікування за місцем мешкання, однак у зв`язку з пандемією, високими ризиками, емоційним станом хворого прийнято рішення провести лікування в домашніх умовах з обмеженням фізичних навантажень, ходьби (суворий постільний режим). Було призначено відповідне лікування. Тільки 19.05.2021 ОСОБА_1 , перемагаючи страх зараження на COVID-19 та погане самопочуття, викликане захворюваннями серця, зміг відвідати приватного нотаріуса та подати відповідну заяву.
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова Ляха М.Ю. від 20.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити позовне провадження в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Справу ухвалено розглядати в порядку загального позовного провадження із призначенням в підготовче судове засідання (а.с. 36).
За наслідками повторного автоматичного розподілу справ автоматизованої системи документообігу, який було здійснено відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30 (відповідно до Наказу голови Київського районного суду м. Харкова Шаренко С.Л. №02-03/213 від 23.09.2022 «Про надання відпустки по догляду дитиною судді Ляху М.Ю.»), зазначена справа передана в провадження судді Київського районного суду м. Харкова Муратової С.О. (а.с. 82-83).
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 31.10.2022 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою; розгляд справи ухвалено проводити в порядку загального позовного провадження, із призначенням в підготовче судове засідання з повідомленням сторін (а.с. 84).
21.03.2023 на електронну адресу суду надійшли пояснення представника Харківської міської ради Марченко М.С. на позовну заяву ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, в яких вона зазначила, зокрема, що Харківська міська рада, розглянувши позовні вимоги ОСОБА_1 вважає їх безпідставними, необгрунтованими і такими, що не підлягають задоволення, виходячи із наступного. ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , отже позивач повинен був звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 15.05.2021, проте звернувся 19.05.2021. Отже. ОСОБА_1 вважається таким, що не прийняв спадщину. Таким чином рішення суду по даній справі впливає і на майнові права територіальної громади м. Харкова. Предметом доказування у даній справі с встановлення наявності або відсутності поважних причин пропущеного позивачем строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини. Документи долучені до матеріалів справи, а саме, консультаційні довідки спеціаліста, виписка з амбулаторної картки свідчать лише про проходження позивачем медичного обстеження. Такі довідки жодним чином не підтверджують поважності пропуску строку для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Наведені позивачем в позовній заяві підстави - не є поважними причинами для пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини та не об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для прийняття спадщини, як це вимагає практика Верховного Суду. Не надано доказів на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавця. Документально не підтверджено, що 1/2 частина квартири, що знаходиться з адресою: АДРЕСА_3 , на момент смерті належала спадкодавцю на праві приватної власності. До матеріалів справи долучено лише копію свідоцтва про право власності на житло від 29.09.1993, видане на ім`я ОСОБА_3 (спадкодавця) та ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_5 та інформація з Державного реєстру речових прав про реєстрацію права власності на частину за ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_4 . Інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію частини квартири АДРЕСА_6 за ОСОБА_3 в матеріалах справи відсутня. Так як у позивача відсутні докази на підтвердження права власності на нерухоме майно у спадкодавця, то зазначена обставина не дає можливості стверджувати, що на теперішній час існує в наявності об`єкт спадкування, що має увійти до спадкової маси. Просила відмовити повністю у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: територіальна громада міста Харкова в особі Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с. 106-108).
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 21.03.2023 закрито підготовче провадження по цивільній справі за вказаною позовною заявою та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 112).
В дане судове засідання позивач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду надійшла заява позивача ОСОБА_1 , в якій він просить розглянути справу і винести рішення за його відсутності. Позовні вимоги підтримує в повному обсязі і просить задовольнити (а.с. 140).
В судове засідання відповідач не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, до канцелярії суду 24.08.2023 надійшла заява від відповідача ОСОБА_2 , в якій він просить розглянути справу і винести рішення за його відсутності. Проти задоволення позову не заперечує. На спадщину свого діда ОСОБА_3 не претендує. Не заперечує проти визначення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю три місяці, який починається з дня набрання рішенням суду законної сили (а.с. 138).
В судове засідання представник третьої особи Територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи, на електрону адресу суду 21.03.2023 надійшла заява представник третьої особи Територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради Марченко М.С., в якій вона просить вказану справу розглянути за відсутності представника Харківської міської ради і ухвалити рішення згідно синного законодавства України, яке не буде порушувати права відповідача та інших осіб (а.с. 108-109).
Суд, дослідивши письмові заяви по суті справи, докази наявні в матеріалах справи та оцінивши їх у сукупності, приходить до наступного.
Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 15.09.1955, ІНФОРМАЦІЯ_6 народився ОСОБА_1 , батьки: батько ОСОБА_3 ; мати ОСОБА_4 (а.с. 12).
Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на належне йому майно.
Статтею 1216 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини ( частини 3 статті 1223 ЦК України).
Відповідно до статей 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу або в сільських населених пунктах -уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування з заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Враховуючи положення статей 1221,1270 ЦК України позивач повинен був звернутися до нотаріуса за останнім місцем проживання спадкодавця із заявою про прийняття спадщини в період з 15.11.2020 до 15.05.2021.
Згідно постанови приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Чуєвої О.Д. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 20.05.2021 №130/02-31, розглянувши заяву, подану 19.05.2021 ОСОБА_1 , 1955 року народження, податковий номер НОМЕР_1 , що проживає в АДРЕСА_7 , про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті його батька, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що на час смерті проживав в АДРЕСА_3 , вважає, що вказана нотаріальна дія не може бути вчинена з наступних підстав. Оскільки з матеріалів спадкової справи вбачається, що спадкоємець ОСОБА_1 не проживав зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини та не звернувся до нотаріуса протягом шестимісячного строку з моменту відкриття спадщини з заявою про прийняття спадщини, він вважається таким, що спадщину не прийняв. 3 матеріалів спадкової справи також вбачається, що інших спадкоємців, які прийняли спадщину, немає. Згідно п. 4.12 п. 4 глави 10 розділу II Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. П. 3.15 та п. 3.16 п. 3 розділу II Порядку встановлено, що якщо спадкоємець протягом шести місяців не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. Суд може визначити спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. У цьому разі спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви (п. 3.17 п. 3 розділу II Порядку). Враховуючи наведене спадкоємцем, ОСОБА_1 , нотаріусу для оформлення права на спадщину за законом не подано документів, які б свідчили про прийняття ним спадщини батька, ОСОБА_3 . Постановлено відмовити спадкоємцеві ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті його батька, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що на час смерті проживав в АДРЕСА_3 (а.с. 14).
Вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд враховує, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.
Згідно довідки КНП ХОР "Обласний клінічний протитуберкульозний диспансер №7" від 11.02.2021 ОСОБА_1 пройшов планове обстеження у вказаному закладі (а.с. 22).
09.03.2021 ОСОБА_1 проведено електрокардіограмму по направленню лікаря, згідно якої ОСОБА_1 має захворювання, зазначені у довідці (а.с. 25).
Згідно консультативного висновку спеціаліста КНП ХОР «Обласний клінічний протитуберкульозний диспансер №7» від 12.04.2021, ОСОБА_1 пройшов відповідне обстеження, підтверджено ознаки захворювання серця та надано направлення на обстеження у лікаря нарколога (а.с. 23).
Згідно консультативного висновку спеціаліста ТОВ «Медичний центр здоров`я» від 06.05.2021, ОСОБА_1 має захворювання, зазначені у висновку. Рекомендовано стаціонарне лікування за місцем мешкання, однак у зв`язку з пандемією, високими ризиками, емоційним станом хворого, прийнято рішення провести лікування в домашніх умовах з обмеженням фізичних навантажень, ходьби (постільний режим) (а.с. 21).
В судовому засіданні 17.08.2023 в якості свідка допитано ОСОБА_5 , який пояснив, що він з ОСОБА_1 знайомий більше п`ятдесяти років, наприкінці 2020 року ОСОБА_3 помер, він з ОСОБА_1 був у близьких стосунках, ОСОБА_3 останній час після смерті дружини дуже хворів, ОСОБА_1 весь час був з ним, піклувався про нього. Коли ОСОБА_6 помер ОСОБА_1 дуже переймався за його смерть, та на цій основі у нього дуже сильно погіршилося здоров`я, наприкінці 2020 року початку 2021 року він захворів, та його дружина захворіла. Почалася пандемія, він з дружиною сиділи вдома, йому до дому привозили їжу, ліки.
В судовому засіданні 17.08.2023 в якості свідка допитано ОСОБА_7 , який пояснив, що ОСОБА_3 він знав особисто та лікував його. Між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 були дуже гарні відносини. Після смерті ОСОБА_3 у 2020 році ОСОБА_1 захворів, у 2021 році він допомагав ОСОБА_1 , возив йому їжу, ліки, робив уколи.
Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Як вбачається з положень законодавства України, подання особою заяви про прийняття спадщини не обумовлює обов`язкове виникнення у такої особи права на спадкування, а лише засвідчує її волевиявлення на прийняття спадщини. Наявність або відсутність у особи, яка подала заяву про прийняття спадщини, права на спадкування визначається нотаріусом на підставі відповідних документів, які містяться в матеріалах спадкової справи, а разі наявності спору судом в межах розгляду відповідної цивільної справи, зокрема про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування.
Врахував принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав позивачки в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд приходить до висновку, що встановлені в межах розгляду даної справи обставини свідчать про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивачки, як спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що є підставою для визначення їй додаткового, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, строку протягом двох місяців.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
В зв`язку з тим, що позивач не заявляє вимоги про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат відповідно до статті 141 ЦПК України.
На підставі викладеного, керуючись 7, 8, 12, 13, 141, 206, 258-259 ЦПК, суд, -
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 - три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення, до Харківського апеляційного суду.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua.

Позивач: ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 )

Представник позивача: адвокат Воробйов Василь Валентинович (адреса: АДРЕСА_8 ).

Відповідач: ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Територіальна громада м. Харкова в особі Харківської міської ради (, адреса: м. Харків, майдан Конституції, 7).

Суддя Муратова С.О.