КОМПАНІЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 391/806/23
Провадження № 2/391/256/23
У Х В А Л А

31.10.2023селище Компаніївка

Суддя Компаніївського районного суду Кіровоградської області Ревякіна О.В. розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільної майна подружжя, просила: визнати об`єктами права спільної сумісної власності подружжя рухоме майно зернозбиральні комбайни марки CLAAS DOMINATOR-204-MEGA 1996 року випуску, державний номер НОМЕР_1 та марки CLAAS LEXION 480 2002 року випуску, державний номер НОМЕР_2 ; стягнути з ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості частини зернозбиральних комбайнів в розмірі 1700 000 грн.

Одночасно з цим, позивач у своєму позові просить відстрочити сплату судового збору у зв`язку з тим, що у неї відсутній доступ до спірних комбайнів, а тому вона позбавлена можливості визначити ціну позову. Крім того, виходячи з можливої вартості спірного майна сума судового збору може на її думку складати 17700 грн., що перевищує 5% розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік, в зв`язку з чим просить відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення.

30.10.2023 від представника позивача адвоката Москаленка Ю.В. також надійшло клопотання про відстрочення сплати судового до ухвалення судового рішення, мотивоване неможливістю складання технічного звіту ринкової вартості спірного майна, приховуванням майна стороною відповідача та об`єктивною неможливістю оцінки майна, а також майновим станом позивача, яка має на утриманні двох неповнолітніх дітей.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши підстави заявленого клопотання, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З цих підстав, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Підстави відстрочення сплати судового збору визначені ст. 8 ЗУ «Про судовий збір».

Згідно ч.1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Вищезазначена норма закріплює дискреційне право, а не обов`язок суду відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати. Його реалізація не може призводити до порушення принципу процесуального рівноправ`я сторін та знаходиться в безпосередній залежності від доведеності за допомогою належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів обставин щодо того, що скрутне майнове становище особи не дозволяє їй сплатити судовий збір у встановленому чинним законодавством розмірі. З метою недопущення зловживання процесуальними правами суд має враховувати: предмет спору, наявність у особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, рахунків в банківських та інших фінансових установах та можливість розпорядження ними, вік особи та її працездатність, склад сім`ї та наявність утриманців тощо.

Таким чином, для вирішення клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати суд має встановити майновий стан сторони.

Позивач посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за 2022 рік, при цьому, не вказує достовірну ціну позову через відсутність оцінки спірного майна, що в свою чергу взагалі унеможливлює визначення розміру судового збору, що підлягає сплаті під час звернення з позовом до суду.

Крім того, надані позивачем відомості з Державного реєстру фізичних осіб платників податків про доходи за 2022 рік, не можуть вважатись достатньою підставою для відстрочки сплати судового збору ОСОБА_1 , оскільки не характеризують у повній мірі її майновий стан та відсутність у неї інших доходів.

За таких обставин, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 та її представника адвоката Москаленка Ю.В. про відстрочку сплати судового збору слід відмовити за необгрунтованістю.

Згідно ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відмова у звільненні від сплати судового збору, відстрочці або розстрочці його сплати не порушує положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 року зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Крім того, представник позивача - адвокат Москаленко Ю.В. в своєму клопотанні від 30.10.2023 зазначає про те, що не отримував ухвалу суду від 20.10.2023 року про залишення позову без руху, яка направлялася судом на його електронну адресу, та дізнався про її існування лише 30.10.2023 року.

Згідно ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, вважаю за можливе продовжити позивачу строк для виконання вимог ухвали Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 20 жовтня 2023 року про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 127, 136, 353 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суддя

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 та її представника адвоката Москаленка Юрія Віталійовича про відстрочення сплати судового збору в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для виконання вимог ухвали Компаніївського районного суду Кіровоградської області від 20 жовтня 2023 року, який не може перевищувати семи днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Ревякіна