ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5589/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання - Дубінкіної М.І.,

представника позивачки - адвоката Власюк К.П.,

відповідача - ОСОБА_1

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його поділ,

В С Т А Н О В И В:

26.06.2023 позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просила суд:

1) визнати спільною сумісною власністю подружжя: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_2 ; автомобіль марки BMW; автомобіль марки Infiniti;

2) поділити майно з виділом в натурі позивачці - квартири за адресою: АДРЕСА_1 та автомобіля марки BMW, а відповідачу - квартири за адресою: АДРЕСА_2 та автомобіля Infiniti марки;

3) стягнути з неї на користь відповідача грошову компенсацію у розмірі 3 348 600 грн. як різницю у вартості квартир;

4) зобов`язати Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити реєстраційні дії по реєстрації права особистої приватної власності позивачки на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ;

5) зобов`язати Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити реєстраційні дії по реєстрації права особистої приватної власності відповідача на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

03.07.2023 ухвалою Дарницького районного суду міста Києва відкрито провадження у справі за вказаним позовом; постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання.

В ухвалі про відкриття провадження у справі сторонам визначено наступні строки для подання заяв по суті справи:

відповідачу - 15-денний строк з дня вручення копії ухвали -для подання відзиву на позов та зустрічного позову;

позивачці - 5-денний строк з дня отримання копії відзиву - для подання відповіді на відзив;

відповідачу - 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив -для подання заперечення.

07.08.2023 відповідачем подано процесуальний документ, у якому об`єднані відзив на позов та зустрічний позов, а також заявлене клопотання про витребування доказів.

У підготовчому судовому засіданні відповідач підтримав клопотання про витребування доказів та просив його задовольнити.

Представник позивачки просила суд відхилити клопотання з огляду на те, що заява про витребування доказів не оформлена окремим процесуальним документом.

Суд, вирішуючи клопотання про витребування доказів, зауважує наступне.

За змістом статей 174,178,182,183,193,194 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява та відзив на позов є заявами по суті справ, а клопотання про витребування доказів є заявою з процесуальних питань, які є самостійними процесуальними документами та подаються у письмовій формі з додержанням визначених законом вимог щодо їх змісту.

Тому об`єднання відповідачем в одному процесуальному документі одночасно зустрічної позовної заяви, відзиву на основний позов та заяви про витребування доказів не відповідає приписам процесуальних норм. Проте зазначена обставина не є підставою для відмови у задоволенні клопотання, оскільки виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що суворе трактування національним законодавством процесуального правила розцінюється як надмірний формалізм, якого суди повинні уникати, застосовуючи процесуальні норми.

На це також неодноразово звертав увагу Верховний Суд. Зокрема у постанова КЦС ВС від 27.01.2021 у справі № 757/6159/19 зазначено, що чітке дотримання вимог процесуального закону є необхідним явищем, оскільки забезпечує вірне дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини: від 28 жовтня 1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08 березня 2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»). Згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Клопотання про витребування доказів подано у визначений судом строк, є зрозумілим для сторони позивача та не перешкоджає суду прийняти процесуальне рішення щодо його обґрунтованості.

Щодо суті заявленого клопотання про витребування доказів, то воно задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідач просить витребувати у АТ «Перший український інвестиційний банк» виписки по усіх депозитних рахунках, відкритих на ім`я позивачки за період з 01.09.2018 по 02.02.2021.

Зазначені письмові докази не є належними у розумінні частини першої статті 77 Цивільного процесуального кодексу України, у якій зазначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Письмові докази, які просить витребувати відповідач, не містить інформації щодо предмета доказування у спорі, предметом якого є нерухоме майно (квартири) та транспортні засоби.

Відповідно до частини четвертої статті 77 Цивільного процесуального кодексу України суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Керуючись статтями 77, 197, 260, 261, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про витребування доказів.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та підлягає оскарженню в апеляційному порядку одночасно з оскарженням рішення суду першої інстанції, ухваленого по суті спору.

Суддя: Л.М. Осіпенко