КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2023 року

справа № 367/5110/20

провадження № 22-ц/824/3907/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Музичко С.Г.,

суддів: Болотова Є.В., Кулікової С.В.

учасники справи:

позивач - Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі»

відповідач - ОСОБА_1

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі - Конєвої Лариси Леонідівни на рішення Ірпінського міського суду Київської області від 21 жовтня 2022 року, ухвалене під головуванням судді Мерзлого Л.В., у справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення необлікованої електричної енергії,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2020 року позивач звернувся до суду із позовом ОСОБА_1 про стягнення необлікованої електричної енергії.

Позивач звернувся до суду з даним позовом, мотивуючи свої вимоги, тим, що 14.02.2020 уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» (у відповідності до Рішення річних Загальних зборів акціонерів Товариства від 21.08.2020, Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» перейменоване у Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі») проводилась перевірка об`єкту відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою позивачем було виявлено порушення п. 8.2.4, п.п. 1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення струмоприймачів 380/220В до електричної мережі електропостачальника перед приладом обліку електричної енергії. Електроенергія, що споживалась не обліковувалась та не сплачувалась». На підставі виявленого порушення під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» за адресою: Київська область, м. Ірпінь, провулок Ломоносова, 24, було складено Акт № К 042044 про порушення Правил. При виявленні порушення та складенні акта був присутній син власника ОСОБА_2 , який з актом ознайомлений та надав зауваження. 26.03.2020 на засіданні комісії по розгляду актів встановлено причетність споживача до скоєного порушення та прийнято рішення, оформлене протоколом № 120 про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої електричної енергії відповідно до ПРРЕЕ, яка відповідно до розрахунку за період з 13.10.2019 по 14.02.2020 склала 75712,37 грн з урахуванням ПДВ.

Позивач просив стягнути з ОСОБА_1 на користь позивача вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в розмірі 75712,37 грн та судовий збір в сумі 2270,00 грн.

Рішенням Ірпінського міського суду м. Києва від 29 липня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із рішенням суду представник позивача подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та постановити нове про задоволення позову.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що суд, при вирішенні спору, розглядав та оцінював правовідносини між позивачем та третьою особою, натомість правовідносини між позивачем та відповідачем суд не оцінював та не досліджував. Відповідач ОСОБА_1 як власник житлового будинку має нести відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України дана справа розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що судом не встановлено обставин причетності відповідача до порушення Правил користування електричною енергією.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» (у відповідності до Рішення річних Загальних зборів акціонерів Товариства від 21.08.2020, Приватне акціонерне товариство «Київобленерго» перейменоване у Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські регіональні електромережі») є суб`єктом господарювання, що здійснює підприємницьку діяльність з постачання електричної енергії за регульованим тарифом та передачу електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами на території Київської області.

Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою КМУ від 26.07.99 р. № 1357, регулюються відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, якими передбачено, що споживачі електричної енергії зобов`язані: дотримуватись вимог нормативно-технінчих документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об`єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕ, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше.

У відповідності до н. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Так, 14.02.2020 уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» проводилась перевірка об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою позивачем було виявлено порушення п.8.2.4, п.п. 1 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, а саме: «Самовільне підключення струмоприймачів 380/220В до електричної мережі електропостачальника перед приладом обліку електричної енергії. Електроенергія, що споживалась не обліковувалась та не сплачувалась».

На підставі виявленого порушення під час проведення перевірки уповноваженими представниками ПрАТ «Київобленерго» за адресою: Київська область, м. Ірпінь, провулок Ломоносова, 24, було складено Акт № К 042044 про порушення Правил.

Згідно Акту на засіданні комісії по розгляду актів 26.03.2020 було встановлено причетність ОСОБА_1 до скоєного порушення та було прийнято рішення, оформлене протоколом № 120 про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої електричної енергії відповідно до ПРРЕЕ, яка відповідно до розрахунку за період з 13.10.2019 по 14.02.2020 склала 75712,37 грн. з урахуванням ПДВ.

При виявленні порушення та складенні акту був присутній власник ОСОБА_1 та його син власника ОСОБА_2 , який з актом ознайомлений та надав зауваження, а саме: «Пропало світло і був змушений підключитися».

В п. 11 Акту зазначено, що «З актом ознайомлений - ОСОБА_1 », підпис - ОСОБА_2 (син)».

Згідно п. 8.2.5ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Згідно п. 8.2.6 ПРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Відповідно до п.п. 9, 11 Акту споживач був запрошений на засідання комісії на 27.02.2020 р.

27.02.2020 р. комісія з розгляду Акту про порушення не відбулась в зв`язку з неявкою споживача.

12.03.2020 р. комісія з розгляду Акту про порушення не відбулась в зв`язку з неявкою споживача.

Розрахунок вартості обсягу не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил наводиться в розрахунку до Акту про порушення, який було подано позивачем (а.с.94).

Акт про порушення було складено коректно і з дотриманням вимог чинного законодавства, зокрема ПРРЕЕ, враховуючи те, що акт про порушення складався в присутності відповідача, отже, останній був обізнаний про час та місце засідання комісії з розгляду акту про порушення.

На спростування розрахунку про спожиту електричну енергію стороною відповідача доказів не надано, не наведено інших розрахунків.

Відповідно до абзацу 2 п. 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Відповідач у встановлений чинним законодавством строк вартість необлікованої електроенергії на загальну суму 75 712,37 грн згідно рахунків не сплатив.

Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Також, саме споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до ст. 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 526 ЦК України, зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У відповідності до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу.

Так, згідно п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Таким чином, акт про порушення № К 042044 від 14.02.2020 р. складений у відповідності до п. 8.2.5. ПРРЕЕ, оскільки підписаний сином споживача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 .

З огляду на зазначене, відповідач ОСОБА_1 як споживач електроенергії у вказаному житловому будинку, має нести відповідальність за порушення ППРЕЕ.

Відсутність доказів на підтвердження того, що власник будинку не є споживачем електричної енергії оскільки не укладено договір про надання послуг електропостачання є необґрунтованим, на тій підставі, що факт відсутності вказаного договору сам по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг та відшкодування завданих збитків.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 26 вересня 2018 року в справі № 750/12850/16-ц і від 06 листопада 2019 року в справі № 642/2858/16.

Відповідно до частини 4 статті 319 ЦК України власність зобов`язує.

З відомостей з особового рахунку слідує, що протягом 2019- 2020 років у будинку за адресою АДРЕСА_1 споживалася електрична енергія. Відповідач є зареєстрованим за вказаною адресою та є його власником.

Згідно з довідкою про зареєстрованих у житловому будинку від 16.08.2021 року № 3855 ОСОБА_1 зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 (а.а.74).

Звертаючись до суду із позовом ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» як на підставу для задоволення вимог посилалось на ст.ст. 1212, 1213 ЦК України.

Відповідно до частини першої статті 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктами 4 і 5 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

При цьому незгода суду з наведеним у позовній заяві правовим обґрунтуванням щодо спірних правовідносин не є підставою для відмови у позові.

Оскільки повноваження органів влади є законодавчо визначеними, тому суд згідно з принципом jura novit curia («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін, а, з`ясувавши при розгляді справи, що сторона або інший учасник судового процесу на обґрунтування своїх вимог або заперечень послався не на ті норми права, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує для прийняття рішення ті норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини.

Зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом слід керуватися при вирішенні спору.

З аналізу наведених норм процесуального права, саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для ухвалення рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту. (Відповідний висновок викладно у постанові Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 423/2245/16-ц).

Враховуючи наведену правову позицію колегія суддів вважає за необхідне при вирішенні даного спору керуватись ст.ст. 319, 526 ЦК України.

Суд першої інстанції на вказані обставини уваги не звернув та дійшов передчасного висновку про відмову у позові, як наслідок, оскаржуване рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Згідно ст. 376 ЦПК підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; недоведеність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ч. 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Частиною 1 ст. 141 ЦПК України передбачено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки суд апеляційної інстанції дійшов висновку про задоволення позовних вимог, із відповідна на користь позивача підлягає стягненню сплачений останнім судовий збір за подачу позову у розмірі 2270,00 грн та апеляційної скарги у розмірі 3153,00 грн.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 19 ЦПК України дана справа є малозначною, тому враховуючи ч. 3 ст. 389 ЦПК України постанова апеляційного суду касаційному оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 367, 374, 376, 381, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу представника Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі - Конєвої Лариси Леонідівни задовольнити.

Рішення Ірпінського міського суду Київської області від 21 жовтня 2022 року скасувати, ухвалити нове рішення, яким позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 75712,37 гривень вартість не облікованої електричної енергії.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судовий збір у розмірі 5423,00 грн.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, та оскарженню в касаційному порядку не підлягає

Суддя-доповідач

Судді