ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року

м.Черкаси

Справа № 705/2893/22
Провадження № 22-ц/821/1287/23
категорія: на ухвалу

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Василенко Л.І.,

суддів: Бородійчука В.Г., Карпенко О.В.,

секретаря Мунтян К.С.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Черкаси в режимі відеоконференції апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Куракіна Юрія Віталійовича на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 29 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

в с т а н о в и в :

У липні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив суд стягнути з ОСОБА_2 на його користь матеріальну шкоду завдану внаслідок ДТП у розмірі 562 138,53 грн, франшизу у розмірі 2 500 грн, вартість оціночних послуг у розмірі 6 000 грн, а всього 570 602,53 грн.

29 червня 2023 року у підготовчому судовому засіданні представник ОСОБА_2 адвокат Вялова І.М. заявила клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи, на вирішення якої поставити питання: 1. Який розмір фактичного матеріального збитку, завданого власнику автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT р.н. НОМЕР_1 внаслідок ДТП, що мало місце 17.04.2022, станом на час огляду, в цінах на дату ДТП»?; 2. Яка відновлювальна вартість транспортного засобу, чи не буде відновлювальна вартість перевищувати ціну транспортного засобу, яка була до пошкодження в цінах на момент ДТП та з урахуванням зносу транспортного засобу і наявних пошкоджень, які мали місце до ДТП?; 3. Яка реальна залишкова вартість (вартість транспортного засобу автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT р.н. НОМЕР_1 в пошкодженому стані, тобто вартість придатних залишків автомобіля) станом на час огляду, в цінах на дату ДТП?; Зобов`язати ОСОБА_1 надати для проведення експертизи транспортний засіб VOLKSWAGEN PASSAT р.н. НОМЕР_1 .

Клопотання мотивовано тим, що при зверненні з даним позовом позивачем були надані звіти № 028/05-22 про оцінку вартості (розміру) майнової шкоди та № 042/07-22 про оцінку вартості пошкодженого автомобіля позивача. Відповідно до наданих звітів матеріальна шкода у п`ять разів перевищує його ринкову вартість, що є економічно необґрунтованим та викликає сумніви в об`єктивності проведених досліджень та складення за їх результатами звітів.

Відповідача до участі у огляді автомобіля не запрошували та участі в ньому вона не приймала, що позбавило її права на захист при визначенні матеріального збитку, тому вважає доцільним призначити судову автотоварознавчу експертизу.

Вказує, що під час ДТП 17.04.2022 автомобіль позивача отримав пошкодження передньої частини, а у протоколі технічного огляду вказані пошкодження, які не відповідають фактичним обставинам справи.

Висновок до звіту № 028/05-22 від 22.06.2022 про оцінку вартості матеріального збитку є сумнівним та необ`єктивним. Крім того, експерт не попереджався про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку.

Відповідно до звіту № 042/07-22 від 18.07.2022, визначено ринкову у вартість не на момент ДТП, а станом на дату оцінки.

На підставі наведеного вважає за необхідне призначити у даній справ судову автотоварознавчу експертизу.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 29 червня 2023 року призначено у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди судову автотоварознавчу експертизу, проведення якої доручено експерту Черкаського НДЕКЦ МВС (вул. Пастерівська, 104, м. Черкаси).

На вирішення судової автотоварознавчої експертизи поставлено питання :

1. Який розмір фактичного матеріального збитку (на момент ДТП), завданого власнику автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT р.н. НОМЕР_1 внаслідок ДТП, що мало місце 17.04.2022?

2. Яка відновлювальна вартість транспортного засобу, чи не буде відновлювальна вартість перевищувати ціну транспортного засобу, яка була до пошкодження в цінах на момент ДТП та з урахуванням зносу транспортного засобу і наявних пошкоджень, які мали місце до ДТП?

3. Яка реальна залишкова вартість (вартість транспортного засобу автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT р.н. НОМЕР_1 в пошкодженому стані, тобто вартість придатних залишків автомобіля) станом на дату ДТП?

Зобов`язано ОСОБА_1 надати для проведення експертизи транспортний засіб VOLKSWAGEN PASSAT р.н. НОМЕР_1 , в іншому випадку вирішити питання про можливість проведення експертизи на підставі матеріалів цивільної справи.

Оплату за проведення експертизи покладено на відповідача ОСОБА_2 .

В розпорядження експерта надано цивільну справу.

Попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

Мотивація ухвали зводиться до того, що оскільки для з`ясування обставин, що мають вагоме значення для справи, потрібні спеціальні знання в галузі автооварознавства, суд, вважав, за необхідне призначити автотоварознавчу експертизу.

Без проведення судової автотоварознавчої експертизи, спір між сторонами не може бути вирішеним.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинено.

В апеляційній скарзі, поданій 05 липня 2023 року через засоби поштового зв`язку, представник ОСОБА_1 - адвокат Куракін Ю.В., вважаючи ухвалу суду першої інстанції постановленою з порушення норм процесуального права, просить її скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Мотивація скарги зводиться до того, що судом при призначенні експертизи не враховано, що ні заперечень проти звіту як підстав неправомірності його проведення, так і з підстав його даних, ні заперечень щодо обставин ДТП, яка сталася з вини відповідача, що має наслідком його відповідальність з відшкодування шкоди, матеріали справи не містять. Крім того, відповідач не надав доказів, які б могли спростувати дані про конкретні пошкодження та необхідність заміни деталей і виконання робіт, що відповідно до ст. 12 ЦПК України є обов`язком сторони у справі, а аргументи відповідача щодо призначення автотоварознавчої експертизи ґрунтуються виключно на припущеннях.

Вказує, що судом першої інстанції при призначенні експертизи у справі не враховано, що з часу відкриття провадження у справі 18.08.2022 до призначення експертизи у справі 29.06.2023, представником відповідача не подано жодного процесуального документу на обґрунтування заперечення проти позову, зокрема, відзиву на позов. Натомість усі дії представника відповідача у справі були спрямовані на затягування розгляду справи, оскарження ухвали про забезпечення позову.

Вважає, що подання представником відповідача клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи у справі, є ні чим іншим, як зловживання процесуальними правами відповідно до ст. 44 ЦПК України, спрямованими на затягування розгляду справи, що залишилося поза увагою суду.

Відзив на апеляційну скаргу не надходив.

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо, зокрема, призначення експертизи.

Частиною 1 ст. 367 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення скаржника та його представника, переглянувши матеріали справи за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Згідно з ч. ч. 1-3, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала суду, яка у відповідності до ст. 258 ЦПК України є видом судових рішень, відповідає приведеним вимогам закону.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом.

Право на ефективний судовий захист закріплено у ст. 2 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року та в ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (далі -Конвенція).

За змістом п. 1 ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Отже, з вищевикладеного вбачається, що судові процедури повинні бути справедливими.

За правовою позицією Конституційного Суду України правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункт 9 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

Постановляючи ухвалу про призначення у справі судової автотоварознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив із того, що для з`ясування обставин, що мають вагоме значення для справи, необхідні знання в галузі автотоварознавства, тому необхідно провести дану експертизу.

Колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції.

Відповідно ч. 1, 4, 5 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Згідно із ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Таким чином, призначення експертизи є частиною дослідження обставин по справі та, у сукупності з іншими обставинами, дозволить суду максимально повно з`ясувати обставини по справі, сприятиме встановленню істини.

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Згідно із ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, висновками експертів.

Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

У п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» закріплено, що враховуючи принцип безпосередності судового розгляду (стаття 159 ЦПК), рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в судовому засіданні.

У рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Ващенко проти України» (Заява № 26864/03) від 26 червня 2008 року зазначено, що принцип змагальності полягає в тому, що суд уважно досліджує зауваження заявника, виходячи з сукупності наявних матеріалів в тій мірі, в якій він є повноважним вивчати заявлені скарги. Отже, у суду відсутні повноваження на вихід за межі принципу диспозитивності і змагальності та збирання доказів на користь однієї із зацікавлених сторін.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що предметом спору у даній справі є відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП.

В даному випадку призначення експертизи зумовлено необхідністю об`єктивного з`ясування обставин, що мають значення для справи і неможливістю без відповідних висновків прийняття судом відповідного рішення.

Крім того, суд самостійно не може перевірити розмір фактичного матеріального збитку та реальну вартість відновлювального ремонту транспортного засобу.

Доводи апеляційної скарги про те, що відповідач ОСОБА_2 запрошувалась на огляд транспортного засобу позивача, про те ні вона ні її представник не з`явились колегія суддів оцінює критично, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, а саме протоколом огляду колісного транспортного засобу від 26.05.2022, звітом № 028/05-22 від 20.06.2022, звітом № 042/07-22 від 18.08.2022, виконаними на замовлення ОСОБА_1 , які не містять доказів такого виклику.

Крім того, долучені позивачем в якості доказу запрошення ОСОБА_2 на огляд ТЗ експрес накладні датовані 19.05.2022, тобі як договір на проведення автотоварознавчого дослідження між позивачем ОСОБА_1 та спеціалістом автотоварознавцем Смаровозом Ю.О. № 028/05-22 був укладений 26.05.2022, огляд колісного транспортного засобу також був проведений 26.05.2022.

Доводи скаржника, що судом першої інстанції при призначенні експертизи у справі не враховано, що з часу відкриття провадження у справі 18.08.2022 до призначення експертизи у справі 29.06.2023, представником відповідача не подано жодного процесуального документу на обґрунтування заперечення проти позову, зокрема, відзиву на позов, натомість усі дії представника відповідача у справі були спрямовані на затягування розгляду справи, оскарження ухвали про забезпечення позову, є необґрунтованими, оскільки як вбачається із матеріалів справи, саме позивачем були заявлені клопотання про забезпечення позову, які були судом розглянуті, а відповідач мав процесуальне право на їх оскарження, яким і скористався.

Крім того, апеляційний суд зауважує, що подання відзиву на позов є правом відповідача, а не обов`язком.

Посилання скаржника, що подання представником відповідача клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи у справі, є ні чим іншим, як зловживання процесуальними правами відповідно до ст. 44 ЦПК України, спрямованими на затягування розгляду справи, не приймаються судом апеляційної інстанції, оскільки як вбачається із матеріалів справи, ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 15 серпня 2022 року відкрито провадження у справі та проведення підготовчого засідання призначено на 01.11.2022 о 10:30 хв.

Згідно з ч. 1 ст. 189 ЦПК України, завданнями підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Стаття 196 ЦПК України визначає мету і строки проведення підготовчого засідання, зокрема, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Крім того, відповідно до положень ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд першої інстанції може у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом з причини їх неподання; вирішує питання про призначення експертизи.

З огляду на зазначене, колегія суддів не вбачає порушень судом першої інстанції норм процесуального права під час підготовчого судового засідання та вирішенні питання про призначення автотоварознавчої експертизи, оскільки клопотання про призначення автотоварознавчої експертизи заявлено у підготовчому судовому засіданні.

Положенням п. 2 ч. 1 ст. 264 ЦПК України передбачено, що під час ухвалення рішення суд вирішує питання, зокрема чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення та якими доказами вони підтверджуються; чи є фактичні дані, які мають значення для вирішення справи та докази на їх підтвердження.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів не вбачає зловживання процесуальними правами зі сторони відповідача, оскільки кожна з сторін в суді першої інстанції користувалась своїми процесуальними правами, зокрема сторона позивача, подаючи заяви про забезпечення позову, сторона відповідача клопотання про призначення експертизи.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).

Таким чином судова колегія вважає, що доводи апеляційної скарги суттєвими не являються і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 адвоката Куракіна Юрія Віталійовича залишити без задоволення.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 29 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, і касаційному оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено 25 жовтня 2023 року.

Головуючий Л. І. Василенко

Судді: В. Г. Бородійчук

О. В. Карпенко