18.10.2023 Єдиний унікальний номер 205/8725/15-ц
Провадження № 2-с/205/29/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2023 рік м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Бізяєва Я.Ю., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 16 грудня 2015 року за заявою Публічного акціонерного товариства ДТЕК «Дніпрообленерго» за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію,-

ВСТАНОВИВ:

16 грудня 2015 року за заявою Публічного акціонерного товариства ДТЕК «Дніпрообленерго» Ленінським районним судом м. Дніпропетровська було видано судовий наказ за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію за період з11.11.2014 р. по 03.11.2015 р в розмірі 4421,96 грн., інфляційне збільшення боргу у розмірі 1421,08 грн., 3% річних у розмірі 91,41 грн., а всього 5934,44 грн.

13 жовтня 2023 року на адресу Ленінського районного суду м. Дніпропетровська від ОСОБА_1 надійшла заява про скасування судового наказу, виданого Ленінським районним судом м. Дніпропетровська 16 грудня 2015 року по справі № 205/8725/15-ц, провадження № 2-н/205/1058/15.

Згідно з протоколом автоматизовного розподілу судової справи між суддями від 13.10.2023, справа надійшла в провадження судді Бізяєвої Н.О. Справу передано судді 14.10.2023.

В поданій заяві ОСОБА_1 посилається, що 05.10.2023 р. вона дізналася про існування судового наказу про стягнення з неї заборгованості безпосередньо з матеріалів справи №205/8725/15-ц. В матеріалах справи міститься Лист про направлення судового наказу за допомогою УкрПошти, який направлявся за адресою: 49086, м. Дніпро, вул.. Глібова, 26, але був повернутий у зв`язку із закінченням строку зберігання. У зв`язку з тим, що вона уклала договір купівлі-продажу частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 з ОСОБА_2 , яка фактично і користувалася електричною енергією та створила заборгованість, просила скасувати судовий наказ.

В позовній заяві відсутнє клопотання про поновлення строку.

Дослідивши матеріали заяви, суд доходить висновку про таке.

Згідно з ч. 1 ст. 160 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу.

Судом встановлено, що Ленінським районним судом м. Дніпропетровська 16 грудня 2015 року видано судовий наказ по справі № 205/8725/15-ц, провадження № 2-н/205/1058/15, про стягнення з про стягнення з ОСОБА_1 на користь ДТЕК «Дніпрообленерго» заборгованості за спожиту електричну енергію за період з11.11.2014 р. по 03.11.2015 р в розмірі 4421,96 грн., інфляційне збільшення боргу у розмірі 1421,08 грн., 3% річних у розмірі 91,41 грн., а всього 5934,44 грн.

За змістом ст. 120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з довідкою Ленінського районного суду м. Дніпропетровська цивільна справа № 205/8725/15-ц, за заявою Публічного акціонерного товариства ДТЕК «Дніпрообленерго» за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію була знищена за спливом строків зберігання.

Зі змісту заяви про скасування судового наказу, поданої ОСОБА_1 , убачається, що заявник засобом поштового зв`язку отримав копію судового наказу від 16.12.2015 лише 05.10.2023 року. Із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_1 звернулась 13.10.2023, а відтак, заявником було пропущено процесуальний строк подачі заяви про скасування судового наказу, визначений вимогами ч. 1 ст. 170 ЦПК України.

Водночас, зміст заяви про скасування судового наказу не містить ні клопотання про поновлення строку ні жодного обґрунтування щодо поважності причини пропуску строку подачі такої заяви.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Права і свободи людини і громадянина захищаються судом (статті 55 Конституції України).

Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження "остаточного судового рішення" є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Статтею 129 Конституції України визначено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Відповідно до ч. 1 ст. 126 ЦПК України, право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 09 листопада 2021 року 2019 у справі № 214/5505/16 (провадження " 14-74цс21) зазначила, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Оскільки, заявник пропустив процесуальний строк звернення до суду, враховуючи відсутність клопотання про поновлення строку та обґрунтованих та об`єктивних доказів поважності причини пропуску строку звернення до суду, заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу на підставі ч. 2 ст. 171 ЦПК України, слід повернути заявнику.

На підставі викладеного та, керуючись ст. 170, ст. 258-261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого 16 грудня 2015 року за заявою Публічного акціонерного товариства ДТЕК «Дніпрообленерго» за вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційного скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Н.О. Бізяєва