ЄУ № 712/7849/23
Провадження №2/712/2529/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі головуючого судді Стеценко О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкасив порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ТОВ «Ідея Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Юлія Володимирівна. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою, в якій просить визнати виконавчий напис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сазонової Олени Миколаївни №4495, вчинений 19 серпня 2021 року, таким, що не підлягає виконанню, та стягнути судові витрати.

УхвалоюСоснівського районного суду м. Черкаси від 02 серпня 2023 року було відкрито провадження по справі та призначено судове засідання на 28 серпня 2023 року в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

28 серпня 2023 року судове засідання відкладено на 24 жовтня 2023 року у зв`язку з неявкою учасників справи.

Сторони до судового засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Відповідно до ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому, вказані положення процесуального закону не передбачають з`ясування причин повторної неявки позивача у судове засідання, а мають імперативну норму щодо залишення позову без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача.

Позивач повідомлялася про дати судових засідань шляхом направлення судових повісток з рекомендованим повідомленням про вручення. Так, відправлення №625 та №822 повернулися до суду з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21 сформульована правова позиція про те, що поштовий конверт з повісткою про виклик у судове засідання повернувся на адресу суду з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".

У пункті 91-1 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270 (далі - Правила), передбачено, що рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за зазначеною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка". Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою "Судова повістка", працівник поштового зв`язку робить позначку "адресат відсутній за вказаною адресою", яка засвідчується підписом з проставленням відбитка календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Працівником ПАТ "Укрпошта" на довідці про причини повернення зроблено позначку "адресат відсутній за вказаною адресою" та засвідчено її підписом з проставленням відбитка календарного штемпеля, що свідчить про дотримання вимог пункту 91-1 Правил, тому у суду відсутні підстави не враховувати причини повернення до суду судової повістки під час розгляду справи.

За змістом пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання вважається врученням судової повістки цій особі.

Отже, наведена норма права дає підстави вважати, що врученою судова повістка вважається в день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, що узгоджується з висновками, викладеними в постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17 (провадження № 14-507цс18), від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18 (провадження № 12-233гс18) та постановах Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі № 814/1469/17 (провадження № К/9901/28703/19), від 01 квітня 2021 року у справі № 826/20408/14 (провадження № К/9901/16143/20), від 09 липня 2020 року у справі № 751/4890/19 (провадження № 61-2583св20), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження № 61-3782св21), від 29 липня 2022 року у справі № 148/2412/19 (провадження № 61-18085св21).

Крім того позивач викликалася у судові засідання шляхом направлення судових повісток про виклик до суду на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка зазначена нею в позовній заяві.

Згідно довідок про доставку електронного листа судові повістки про виклик до суду від 04.08.2023 та від 31.08.2023 були доставлені до електронної скриньки.

У постанові КГС ВС від 28.04.2023 № 904/272/22 зазначено, що в умовах воєнного стану надсилання судових рішень на електронну пошту, яка зазначена учасником процесу в поданих ним документах як власна електронна адреса, є доцільним і спрямованим на досягнення мети, яка полягає у повідомленні учасника процесу про ухвалене судове рішення.

У постанові КЦС ВС від 06.03.2023 № 753/19393/20 зазначено, що для вручення повісток закон передбачає альтернативні способи комунікації. Якщо учасник справи подав суду електронну адресу, зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

У постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 зазначено, що зогляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з "презумпції обізнаності": особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Верховний Суд зазначає, що попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Верховний Суд зазначає, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року).

Заяви з повідомленням про іншу (нову) адресу місця свого проживання (перебування) позивач до суду не подавала та про наявність у неї інших засобів зв`язку не повідомила.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач не надала заяву про розгляд справи без її участі.

Суд має право залишити позов без розгляду у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Положення частини п`ятої статті 223, пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України не встановлюють вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у випадку визнання судом його явки обов`язковою та виклику до суду. Така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 05.06.2020 (справа № 910/16978/19).

У постанові Верховного Суду від 12 січні 2023 року у справі № 9901/278/21 сформульована правова позиція про те, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Слід також враховувати правову позицію Європейсього суду з прав людини, зокрема у справі «Пономарьов проти України», згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнаватися про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, оскільки позивач повторно не з`явилася в судове засідання, будучи належним чином повідомленою, заяви про розгляд справи за її відсутності або відкладення розгляду справи не надходило, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Ідея Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Юлія Володимирівна. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню без розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи, що позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду, суд вважає за необхідне скасувати заходи забезпечення позову, застосовані згідно ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 03.08.2023, якою зупинено стягнення у виконавчому провадженні № 67608360, відкритого 19.11.2021 приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Юлією Володимирівною на підставі виконавчого напису приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сазонової Олени Миколаївни № 4495 від 19.08.2021 про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості у сумі 173 801,93 грн.

Керуючись ст. ст. 44, 223, 257, 260, 261, 353-355 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «Ідея Банк», треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Сазонова Олена Миколаївна, приватний виконавець виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Юлія Володимирівна. про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконанню залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову застосовані ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 03.08.2023 про забезпечення позову.

Примірник ухвали в частині скасування заходів забезпечення позову, після набрання законної сили, направити приватному виконавцю виконавчого округу Черкаської області Матвійчук Юлії Володимирівні для виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала не була вручене у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: О.С. Стеценко