Справа № 442/8153/22 Головуючий у 1 інстанції: Крамар О.В.
Провадження № 22-ц/811/2193/23 Доповідач в 2-й інстанції: Шеремета Н. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2023 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого: Шеремети Н.О.

суддів: Ванівського О.М., Цяцяка Р.П.

секретаря: Суди В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4 на ухвалу Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 13 липня 2023 року,-

ВСТАНОВИВ:

у грудні 2022 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до Дрогобицької міської ради, Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Департамент міського господарства Дрогобицької міської ради, про стягнення коштів і відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 13 липня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишено без розгляду.

Ухвалу суду оскаржив представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4 , в апеляційній скарзі покликається на те, що ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановлена з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з невідповідністю висновків суду обставинам справи.

Апелянт стверджує, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання, завданням якого є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, з`ясування заперечень, визначення порядку розгляду справи та вчинення інших дій з метою забезпечення правильного своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Зазначає що підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі та закінчується закриттям підготовчого провадження та призначенням справи до судового розгляду по суті. Вказує, що нормами цивільного процесуального кодексу чітко розмежовано підготовче провадження із проведенням підготовчого засідання та розгляд справи по суті із проведенням судового засідання. Вважає, що залишення позовної заяви без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України можливо лише у тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання. Наголошує, що оскаржувана ухвала постановлена саме в підготовчому засіданні, а відтак, відсутні підстави для залишення позову без розгляду. З наведених підстав просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В судове засідання сторони не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час та місце судового розгляду справи.

Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є достатньою підставою для відкладення розгляду справи.

Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі № 361/8331/18.

З огляду на те, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення судового рішення, колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутності сторін.

Частиною 4 ст. 268 ЦПК України передбачено, що у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Оскільки текст постанови складено 17 жовтня 2023 року, то незважаючи на те, що судове засідання призначене на 09 жовтня 2023 року, датою ухвалення постанови є саме 17 жовтня 2023 року.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з огляду на таке.

Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Залишаючи без розгляду позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , суд першої інстанції виходив з того, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, а за відсутності позивача розгляд справи, з урахуванням її обставин, є неможливий.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Статтею 128 ЦПК визначено, що суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка не є обов`язковою.

Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик.

Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 128 ЦПК України, судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше, ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України, судова повістка надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

З матеріалів справи вбачається, що у грудні 2022 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до Дрогобицької міської ради, виконавчого комітету Дрогобицької міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Департамент міського господарства Дрогобицької міської ради, про стягнення коштів і відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 29 грудня 2022 року відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 23 січня 2023 року.

Згідно довідки, складеної секретарем судового засідання Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 23.01.2023 року, підготовче судове засідання відкладено на 07.02.2023 року у зв`язку з відключенням електроенергії в приміщенні суду.

Згідно довідки від 07.02.2023 року у зв`язку з відключенням електроенергії підготовче судове засідання відкладено на 07.03.2023 року.

07.03.2023 року через оголошення повітряної тривоги підготовче судове засідання відкладено на 24.03.2023 року.

24.03.2023 року підготовче судове засідання відкладено на 25.04.2023 року у зв`язку з неявкою сторін.

Згідно протоколу судового засідання від 25.04.2023 року підготовче судове засідання відкладено на 22.05.2023 року за клопотанням представника позивачів ОСОБА_4 .

Згідно протоколу судового засідання від 22.05.2023 року підготовче судове засідання відкладено на 22.06.2023 року за клопотанням представника Дрогобицької міської ради Львівської області.

22.06.2023 року у зв`язку з клопотанням представника виконавчого комітету Дрогобицької міської ради підготовче судове засідання відкладено на 13.07.2023 року.

Оскаржуваною ухвалою Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 13 липня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишено без розгляду.

Статтею 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (ч. 1 ст. 197 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

Статтею 211 ЦПК України передбачено, що розгляд справи відбувається в судовому засіданні.

Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Зі змісту п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України вбачається, що суд може залишити заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тлумачення зазначених норм процесуального права з урахуванням змісту ст. 200 ЦПК України дає змогу дійти висновку, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17, провадження № 61-14373св19.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 статті 263 ЦПК України).

Таким чином, підготовче засідання не може розцінюватись як судове засідання (щодо розгляду справи по суті), а положення статті 257 ЦПК України не передбачають можливості залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача у підготовче засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало меті та призначенню цього положення.

У справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективний, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Враховуючи наведене, колегія суддів приходить до висновку про те, що оскільки у справі, яка переглядається, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті не відбулося, тобто розгляд справи перебував на стадії підготовчого провадження, тому відсутні підстави для залишення позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 без розгляду в підготовчому засіданні, й, відповідно, застосування пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, оскільки це суперечить вимогам ЦПК України, а відтак ухвала про залишення позову без розгляду перешкоджає подальшому провадженню у справі і підлягає скасуванню.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 367, 368, п. 6 ч. 1 ст. 374, ст.ст. 379, 381-384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4 задовольнити.

Ухвалу Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 13 липня 2023 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Постанова складена 17 жовтня 2023 року.

Головуючий: Н.О. Шеремета

Судді: О.М. Ванівський

Р.П. Цяцяк