Провадження № 2/127/2693/23
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 жовтня 2023 року м. Вінниця
Вінницький міський суд Вінницької області
в складі: головуючого судді Волошина С.В.,
за участі секретаря судового засідання Невмиваки Я.І.,
позивача ОСОБА_1 та його представника адвоката Жукова В.П.,
відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ,
представника третьої особи Голубенка І.А.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору: Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у Вінницькій області, про визнання права власності,
В провадженні судді Вінницького міського суду Вінницької області Волошина С.В. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору: Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у Вінницькій області, про визнання права власності, в якому просив визнати за ним право власності на автомобіль. Позов мотивовано тим, що позивач надав кошти своєму батькові для того, щоб він через аукціон придбав йому легковий автомобіль в США та по усній домовленості між ними, батько позивача мав придбати авто за кордоном, пройти процедуру розмитнення та мав оформити право власності за позивачем. Виконуючи дану домовленість, батько придбав авто та відповідно 05.01.2022 митницею було видано посвідчення про реєстрацію транспортного засобу. Однак батько позивача не встиг вчасно зареєструвати придбаний транспортний засіб у Регіональному сервісному центрі МВС у Вінницькій області, а з 24.02.2022 почалась збройна агресія РФ проти України і такі реєстраційні дії було вчинити неможливо. Згодом, ІНФОРМАЦІЯ_1 батько позивача помер. На звернення позивача до Другої державної нотаріальної контори, була отримана відповідь, що у зв`язку з відсутністю у позивача документів, що підтверджують право власності на автомобіль, свідоцтво про право на спадщину видано бути не може. Виходячи з вищевикладеного позивач звернувся до суду із даним позовом.
Ухвалою суду від 31.07.2023 відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження.
06.10.2023 на адресу суду від представника позивача адвоката Жукова В.П. надійшла заява про зміну предмету спору, яку обґрунтував тим, що позивач 30.08.2002, відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за заповітом, став власником 2/3 частки квартири за АДРЕСА_1 . Інша частка в розмірі 1/3 вказаної квартири належала його рідному дядьку - ОСОБА_4 , вказане підтверджується Свідоцтвом про спадщину за законом від 30.08.2002. Відповідно до Рішення виконкому Вінницької міської Ради від 27.06.2001, ОСОБА_4 було призначено опікуна - його рідного брата ОСОБА_5 , оскільки ОСОБА_4 згідно з рішенням Ленінського районного суду м. Вінниці був визнаний недієздатним. ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Друга Вінницька державна нотаріальна контора відмовила позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки його батько - ОСОБА_5 пропустив строк на прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 рідного брата ОСОБА_4 . А також ОСОБА_5 був зареєстрований за іншою адресою ніж та за якою проживав його рідний брат ОСОБА_4 . Позивач вважає такі дії нотаріальної контори незаконними, оскільки вони перешкоджають в реалізації права власності позивача. Таким чином, відсутність реєстрації місця проживання спадкоємця за місцем проживання спадкодавця не може бути доказом того, що він не проживав зі спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, на підтвердження чого долучив до даної заяви відповідні докази. ОСОБА_5 враховуючи фізичну недієздатність свого брата ОСОБА_4 щоденно знаходився поруч з ним, аж до його смерті. Отже позивач вважає, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку. На підставі вищевикладеного звернувся із заявою про зміну предмета позову та додатково просив встановити факт, що ОСОБА_5 постійно проживав разом з братом ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 на момент смерті брата ОСОБА_4 та визнати за собою право власності, в порядку спадкування за законом, на 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .
В підготовчому засіданні позивач та його представник адвокат Жуков В.П. підтримали заяву про зміну предмету позову та просили прийняти до розгляду дану заяву.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в підготовчому засіданні щодо прийняття заяви про зміну предмету позову не заперечили.
Представник третьої особи Голубенко І.А. в підготовчому засіданні щодо прийняття заяви про зміну предмету позову не заперечив.
При вирішенні заяви позивача про зміну предмету позову суд виходить з наступного.
Процесуальні права та обов`язки сторін визначені ст. 49 ЦПК України, тож відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.
Верховний Суд у постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 зазначив, що позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.
Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.
Позивач може змінити або підставу, або предмет позову. Одночасна зміна підстав і предмету позову не допускається. Верховний Суд вказує, що якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог. Зокрема, такий правовий висновок надано Верховним Судом у постанові від 16.03.2018 року в справі №916/1764/17.
Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.
Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.
Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.
Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
Суд констатує, що звертаючись у липні 2023 року з позовною заявою до суду, позивач просив визнати за собою право власності на автомобіль.
Як підставу для позову, позивач вказав на те, що реєстрацію транспортного засобу у Регіональному сервісному центрі МВС у Вінницькій області провести неможливо, оскільки його батьком було придбано автомобіль та одержувачем у посвідченні про реєстрацію транспортного засобу, виданого Одеською митницею ДМС України, зазначено саме ОСОБА_5 . У зв`язку з тим, що батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_1 не вбачається за можливе оформити право власності на авто на позивача в порядку спадкування.
Згідно заяви про зміну предмету позову, поданої 06.10.2023, позивач залишаючи незмінними первісні позовні вимоги додатково просив суд встановити факт, що ОСОБА_5 постійно проживав разом з братом ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 на момент смерті брата ОСОБА_4 та визнати за собою право власності, в порядку спадкування за законом, на 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 .
Обґрунтовуючи заяву про зміну предмету позову, позивач послався на те, що державним нотаріусом протиправно відмовлено йому у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну частку у квартирі, оскільки його батько ОСОБА_5 пропустив строк на прийняття спадщини після померлого рідного брата ОСОБА_4 . Вимоги, згідно заяви про зміну предмету позову в цій частині позивач пред`являє до Вінницької міської ради.
Отже, дослідивши редакцію первісного позову про визнання права власності на транспортний засіб та заяву представника про зміну предмету позову про встановлення факту постійного проживання та визнання права власності в порядку спадкування за законом 1/3 частки квартири, суд вбачає, що сторона позивача по суті бажає доповнити свої первісні позовні вимоги новим предметом (визнання в порядку спадкування права власності на частку у квартирі) посилаючись на цьому на інші підстави позову (обставини, якими він обґрунтовує свої вимоги) факт спільного проживання його батька з рідним (недієздатним) братом (дядьком позивача) на момент смерті, що процесуальним законом не допускається.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необхідність відмови у прийнятті до розгляду та повернення заяви представника позивача - адвоката Жукова В.П. про зміну предмету позову.
Враховуючи викладене та керуючись ст. 49, 189, 196-198, 260, 353-354 ЦПК України, суд,
В прийнятті заяви представника позивача адвоката Жукова Володимира Петровича про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом, ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору: Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у Вінницькій області, про визнання права власності - відмовити та повернути її заявнику.
Ухвала може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Суддя: