КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-з/824/1301/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Янченко А.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
У Х В А Л А

30 жовтня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Шкоріної О.І., Мазурик О.Ф.,

перевіривши доводи заяви представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 15 серпня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та виділ його в натурі,

встановив:

постановою Київського апеляційного суду від 15 серпня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 було задоволено частково, рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року в частині вирішення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя скасовано, в частині вирішення зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя в частині вирішення вимог про визнання майна особистою приватною власністю та поділу автомобіля скасовано, ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення первісного та зустрічного позовів.

16 жовтня 2023 року від представника ОСОБА_1 надійшла заява про виправлення описки. В поданій заяві представник ОСОБА_5 просив виключити з резолютивної частини постанови слова «рішення» та «компенсації», які повторюються, а також вказати про те, що позов ОСОБА_1 задоволено повністю, а не частково.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, а тому підстави для призначення у справі судового засідання для розгляду заяви позивача відсутні.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення(неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу(позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування діалектизмів тощо.

Відповідний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 13 липня 2022 року у справі №761/14537/15-ц (провадження 61-3069св21).

Матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1 після прийняття постанови Київським апеляційним судом 15 вересня 2023 року особисто та через своїх представників звертався до суду із заявами про виправлення описок, (заяви №22-з/824/1098/2023, №22-з/824/1154/2023, №22-з/824/1159/2023, №22-з/824/1227/2023). Ухвалами Київського апеляційного суду від 18 вересня 2023 року та від 04 жовтня 2023 року заяви було частково задоволено.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 жовтня 2023 року подання представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заяви про виправлення описки було визнано зловживанням процесуальними правами.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (постанова Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Під час розгляду заяв ОСОБА_1 та заяв його представників про виправлення описок було звернуто увагу на те, що виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

При зверненні до суду із заявою про виправлення описки від 16.10.2023 представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просить зазначити про те, що позов ОСОБА_1 було задоволено не частково, а повністю, тобто просить змінити рішення суду. Також просить виключити із резолютивної частини рішення слова, які на його думку повторюються.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій (постанова Верховного Суду від 12 жовтня 2022 року у справі № 345/2935/21).

Зловживання процесуальними правами - це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам цивільних процесуальних норм, але здійснюються з корисним або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя у цивільних справах та (або) інтересам учасників справи, чи недобросовісна поведінка в інших формах. Потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові (постанова Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 318/89/18).

В даному випадку колегія суддів вважає за доцільне визнати подання заяви про виправлення описки зловживанням процесуальними правами.

Частиною 3 ст. 144 ЦПК України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи викладене, подану представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заяву про виправлення описки слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. 44, 269 ЦПК України, суд

ухвалив:

визнати подання представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 заяви про виправлення описки в постанові Київського апеляційного суду від 15 серпня 2023 року зловживанням процесуальними правами та залишити її без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя-доповідач

Судді