Роздільнянський районний суд Одеської області
Справа № 511/2747/23
Номер провадження: 2/511/696/23
31 жовтня 2023 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого судді- Гринчак С. І.,
секретаря судового засідання Замковенко О.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми авансу,
Короткий зміст позовної заяви.
04.09.2023 року ОСОБА_1 звернулася до Роздільнянського районного суду Одеської області з позовною заявою до ОСОБА_2 , в якій просила стягнути із ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 на її користь грошові кошти у розмірі 3000 ( три тисячі) доларів США.
Позовні вимоги обґрунтовувала тим, що вона передала ОСОБА_2 кошти в розмірі 3000 доларів США по розписці від 04 вересня 2020 року в якості завдатку в рахунок укладення в майбутньому договору купівлі - продажу житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 . За вказані кошти відповідач повинна була оформити правовстановлюючі документи на нерухоме майно, а решту коштів у розмірі 4000 доларів США вона повинна була сплатити до 2025 року. Але до теперішнього часу документи на будинок не зроблені. Вона почала дзвонити ОСОБА_2 та просити, щоб вона або повернула гроші, або надала документи для складання угоди купівлі-продажу будинку. Але відповідач їй повідомила, що документи ще не готові, а гроші вона не бажає повертати. Між тим в подальшому і по теперішній час вони договір не уклали, а відповідач на її вимогу повернути гроші, відмовляється це зробити. Тому просила стягнути вказані кошти на її користь.
В зв`язку з викладеним позивач змушений звернутись до суду з даним позовом.
Відповідач ОСОБА_2 відзив на позовну заяву не подавала.
Процесуальні дії по справі.
Ухвалою судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 06.09.2021 року відкрито провадження по справі, призначено підготовче судове засідання, так як справа розглядається в загальному порядку.
Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 09.10.2023 року, закрито підготовче судове засідання та справа призначена до судового розгляду для розгляду по суті.
Позиції сторін у судовому засіданні.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала суду заяву, в якій свої позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просили їх задовольнити, просила справу розглядати у її відсутності та не заперечувала проти ухвалення заочного рішення. ( а.с. 19).
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про час та місце слухання справи була повідомлена належним чином. На підставі ч.6 ст.128 ЦПК України судова повістка надсилалась разом з копіями відповідних документів разом з розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за зареєстрованим місцем проживання відповідача. На адресу суду надійшло поштове повідомлення з відміткою про відсутність адресата по місцю реєстрації .
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.1ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (AlimentariaSandersS.A. v. Spain).
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).
Відповідно до ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв`язку з неявкою відповідача та не повідомленням ним про поважні причини такої неявки в судове засідання в порядку статті 223 ЦПК України, суд зі згоди позивача вважає за можливе розглядати справу в заочному порядку та ухвалити заочне рішення, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.
В порядку ч.2 ст. 247 ЦПК України розгляд справи здійснюється судом без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.
Судом по справі встановлено наступні фактичні обставини.
Судом встановлено, що в рахунок укладення в майбутньому договору купівлі-продажу належного відповідачу ОСОБА_2 житлового будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , позивач ОСОБА_1 передала відповідачу ОСОБА_2 по письмовій розписці 3000 доларів США.
На підтвердження отриманих коштів ОСОБА_3 видала письмову розписку від 04 вересня 2023 року.(а.с.9)
Судом також встановлено, що на момент розгляду справи письмового договору купівлі-продажу житлового будинку, як і будь-якого іншого правочину (договору оренди, тощо), між сторонами укладено не було, а сплачені позивачем кошти в розмірі 3000 доларів США не повернуті, про що свідчить оригінал розписки. ( а.с.20)
Нормативно - правове обґрунтування та висновки суду.
Відповідно до ч.1 ст.626 ЦК договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частина 1 ст.628 ЦК передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Інститут свободи договору передбачає можливість сторін вільно визначати зміст договору, коли сторони мають право погоджувати на свій розсуд будь-які умови договору, які не суперечать законодавству, з врахуванням звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.
Згідно зі статтею 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.
За змістом наведених норм ЦК завдаток є завдаток є доказом існування зобов`язання, виконує платіжну функцію та є способом забезпечення виконання зобов`язання.
Згідно з положеннями статей 546, 548 ЦК України завдатком може бути забезпечене лише дійсне зобов`язання, яке випливає із договору, укладеного сторонами.
Відповідно до частини першої статті 635 ЦК України попереднім є договір, сторони якого зобов`язуються протягом певного строку (у певний термін) укласти договір в майбутньому (основний договір) на умовах, встановлених попереднім договором. Попередній договір укладається у формі, встановленій для основного договору, а якщо форма основного договору не встановлена, -у письмовій формі.
Згідно зі статтею 657 ЦК України договір купівлі-продажу земельної ділянки, єдиного майнового комплексу, житлового будинку (квартири) або іншого нерухомого майна укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, крім договорів купівлі-продажу майна, що перебуває в податковій заставі.
Суд, дослідивши надані по справі письмові докази, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 з наступних підстав.
Відповідно до ч.1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях
Так на підтвердження законності та обґрунтованості заявлених позовних вимог позивачем ОСОБА_1 надано суду письмову розписку від 04 вересня 2020 року про отримання відповідачем ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 коштів від позивача у розмірі 3000 доларів США.
Суд, з`ясовуючи правову природу зобов`язання відповідача перед позивачем, встановив, що кошти в розмірі 3 000 доларів США ОСОБА_1 передала відповідачу ОСОБА_2 в якості завдатку в рахунок укладення в майбутньому договору купівлі- продажу житлового будинку.
Між тим судом встановлено, що дані кошти були передані відповідачу лише по розписці, договір купівлі-продажу нерухомого майна, який би за своєю формою та змістом відповідав закону, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено не було.
Відтак, враховуючи наведене та положення статті 570 ЦК України , суд приходить до висновку, що передана позивачкою грошова сума у загальному розмірі 3 000 доларів США , яка вказана в розписці, є авансом, а не завдатком, оскільки сторонами не дотримано умов, визначених статтею 570 ЦК України, а саме не укладено договору купівлі-продажу на виконання якого передано кошти.
За своєю правовою природою аванс - це спосіб платежу. Аванс не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати, у разі сплати авансу кредитор не може бути зобов`язаний до повернення авансу у подвійному розмірі і відповідно до відшкодування збитків, він підлягає поверненню особі, яка їх сплатила, незалежно від того, з вини якої сторони не відбулося укладення договору, тобто дані кошти повинні бути повернуті позивачці ОСОБА_1 в тому розмірі, в якому вони передавалися.
Зазначене узгоджується з правовим висновком, викладеними Верховним Судом України в постанові від 17 червня 2021 року по справі № 711/5065/15-ц , в якій ВС також наголосив, що за своєю правовою природою аванс, підлягає поверненню особі, яка його сплатила, незалежно від того, з вини якої сторони не відбулося укладення договору. На відміну від завдатку, аванс це лише спосіб платежу. Він не виконує забезпечувальної функції, а виконує функцію попередньої оплати, яка підлягає поверненню у випадку невиконання зобов`язання.
Законом не передбачено, що якщо аванс згідно з умовами попереднього договору був переданий, а зобов`язання не виконано, тобто основний договір у визначений попереднім договором строк не укладений, то аванс залишається у сторони, яка його отримала. Така умова попереднього договору суперечить вимогам чинного законодавства. При цьому, у разі отримання авансу кредитор не може бути зобов`язаний до його повернення у подвійному розмірі. У разі, коли сторони лише домовилися укласти договір, але відповідно його не оформили, сплачені в рахунок виконання договору платежі повертаються в тому розмірі, в якому вони надавалися.
Таким чином за змістом указаної постанови Верховного суду та норм цивільного законодавства будь-яких підстав утримувати аванс у відповідача не існує, якщо попередній договір або договір про наміри укласти договір не було укладено у нотаріальній формі.
Також суд враховує, що за ст. 524 ЦК України зобов`язання має бути виражене у грошовій одиниці України - гривні. Сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті.
Однак як укладення, так і виконання договірних зобов`язань в іноземній валюті, зокрема позики, не суперечить чинному законодавству.
У своєму рішенні Велика Палата Верховного Суду від 27.11.2019 року по справі №340/385/17 зазначила, що позикодавець за договором позики в іноземній валюті має вільно обрати валюту стягнення, або визначену у договорів позики (розписці) або у національній одиниці - гривні.
Позивач просить стягнути кошти в іноземній валюті відповідно до змісту розписки в доларах США, що узгоджується з відповідними правовими висновками судових інстанцій.
Тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 належить задовольнити та стягнути з відповідача на користь позивача передані в якості авансу по розписці 3 000 доларів США.
Розподіл судових витрат між сторонами.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Згідно матеріалів справи, на підтвердження понесених судових витрат позивачем долучено квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1073,60 грн
Оскільки позов задоволено, то відповідно до п.1 ч.1 ст.141 ЦПК України понесені позивачем витрати по оплаті судового збору в розмірі 1073,60грн належить стягнути з відповідача на користь позивача.
На підставі ст. 4, 81, 141, 258-259, 265,281-283, 289 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми авансу, - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 від 17.08.2020 року, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 виданий Роздільнянським РВ УМВС України в Одеській області від 10.07.1998 року, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , грошові кошти, передані нею в якості авансу на підставі розписки від 04 вересня 2020 року, в розмірі 3 000 (три тисячі ) доларів США.
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 від 17.08.2020 року, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт серії НОМЕР_4 виданий Роздільнянським РВ УМВС України в Одеській області від 10.07.1998 року, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 витрати по сплаті судового збору в розмірі 1073,60грн.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заяви про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення може бути оскаржене учасниками справи в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі протягом 30 днів апеляційної скарги з дня проголошення судового рішення.

Суддя С. І. Гринчак