Провадження № 2/761/4884/2023
02 жовтня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді: Волошина В.О.
при секретарі: Харечко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВ Інвест» до ОСОБА_1 , про виселення з орендованого приміщення без надання іншого житла; стягнення заборгованості за договором оренди,
У вересні 2022р. позивач ТОВ «ВВ Інвест» звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача ОСОБА_1 , в якому просив суд:
- виселити відповідача з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житлового приміщення;
Оскільки в досудовому порядку вирішити спір не можливо, позивач вимушений був звернутись до суду з вказаним позовом для захисту своїх прав.
Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 03 квітня 2023р. відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження та призначено справу в підготовче засідання.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 15 червня 2023р. закрито підготовче засідання та призначено справу до розгляду по суті.
До судового засідання стороною позивача було подано на адресу суду заяву про розгляд справи у відсутність представника сторони позивача, яка заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, і не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач, про час та місце розгляду справи був повідомлений в установленому законом порядку, поважності причин неявки свого представника до суду не повідомив. У встановлений судом строк відзив на позов стороною відповідача не подавався.
Оскільки сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 223, 280 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Оскільки, сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи, то відповідно до ст. 280 ЦПК України, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
Суд, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, 01 березня 2021р. між сторонами було укладено договір оренди, відповідно до п. 1.1-1.4, 3.1 якого, позивач передав відповідачу житлове приміщення, а саме: одну кімнату в квартирі АДРЕСА_1 , загальною площею 36,71 кв.м., жилою площею 29,20 кв.м. Строк орендного користування сторони визначили з моменту прийняття об`єкту, що орендується за Актом приймання-передачі.
Судом встановлено, що 01 березня 2021р. між сторонами було укладено Акт приймання - передачі до договору оренди.
Згідно з п. 5.1 договору оренди за користування об`єктом оренди, орендар сплачує орендодавцю щомісячну орендну плату в розмірі 2202,60 грн.
З матеріалів справи вбачається, що 09 грудня 2021р. позивачем листом-вимогою № 49 повідомлено відповідача про рішення не продовжувати на новий строк оренди кімнати в квартирі АДРЕСА_1 , і про необхідність звільнення орендованого приміщення та сплати заборгованості за договором оренди.
За договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язується передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк (ч. 1 ст. 759 ЦК України).
Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору (ч. 1 ст. 631 ЦК України).
Частиною 1 ст. 785 ЦК України передбачено, що у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Частиною 1 ст. 109 ЖК України передбачено, що виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, установлених законом. Виселення проводиться добровільно або в судовому порядку. Допускається виселення в адміністративному порядку з санкції прокурора лише осіб, які самоправно зайняли жиле приміщення або проживають у будинках, що загрожують обвалом.
Враховуючи на те, що строк договору оренди закінчився, відповідач свої зобов`язання не виконав та добровільно не звільняє приміщення, позовна вимога про виселення відповідача з кімнати, жилою площею 29,20 кв.м в квартирі АДРЕСА_1 , без надання іншого житлового приміщення є обґрунтованою та такою, що підлягає до задоволення.
Щодо стягнення заборгованості, суд зазначає наступне.
Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Положеннями ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог кодексу, актів законодавства, а при відсутності таких вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
В силу ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладанні договору, виборі контрагента та визначені умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).
Частиною 1 ст. 638 ЦК України визначено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії (ч. 2 ст. 640 ЦК України).
За змістом ст. 795 ЦК України передання наймачеві будівлі або іншої капітальної споруди (їх окремої частини) оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту починається обчислення строку договору найму, якщо інше не встановлено договором.
Повернення наймачем предмета договору найму оформляється відповідним документом (актом), який підписується сторонами договору. З цього моменту договір найму припиняється.
Згідно з п. 5.1. договору оренди, за користування об`єктом оренди орендар сплачує орендодавцю щомісячну орендну плату з урахуванням її індексації в розмірі 2202,6 грн. При цьому відповідач зобов`язувався сплачувати позивачу орендну плату та вартість наданих житлово - комунальних послуг. Крім орендної плати орендар, за тарифами компанії постачальника, компенсує орендодавцю на підставі виставлених рахунків фактичні витрати пов`язані з використанням: електроенергії, водопостачання та водовідведення, телефонним зв`язком, доступом до мережі Інтернет (п. 5.6-5.9 договору оренди).
На підтвердження своїх позовних вимог, позивачем було надано до суду, рахунки, які позивач щомісячно виставляв відповідачу на оплату орендної плати та відшкодування витрат за дані комунальні послуги (а.с. 15-49).
Відповідно до п. 8.6 договору оренди, у разі порушення строків розрахунків, вказаних в договорі оренди, відповідач сплачує позивачу пеню з несплаченої суми у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день затримки оплати.
Відповідно до ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.
Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Статтею 610 ЦК України, передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.
Згідно ч. 1 ст. 624 ЦК України, якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір 4962,0 грн.
Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 17-19, 76-82, 89, 141, 258, 259, 263-266, 268, 280, 282, 352, 354, 355 ЦПК України; ст. 47 Конституції України; ст. ст. 6, 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод; ст. ст. 15, 16, 525, 526, 625 627, 629, 638, 631, 759, 785, 821 ЦК України; ст. 109 ЖК України, суд, -
Виселити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з квартири АДРЕСА_1 без надання іншого житла.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення суду складено 12 жовтня 2023р.

Суддя: