Справа № 135/250/18
Провадження № 2/131/25/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2023 р.м. Іллінці

Іллінецький районний суд Вінницької області в складі

головуючого судді Шелюховського М.В.

за участю секретаря судового засідання Курман Ю.М.

розглянувши в м. Іллінці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , законного представника малолітнього ОСОБА_2 до Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Київ) в особі Відділу примусового виконання рішень управління забезпечення примусового виконання рішень у Вінницькій області Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Київ), Державного підприємства «Сетам» Міністерства юстиції України в особі Вінницької регіональної філії Державного підприємства «Сетам», Приватного підприємства «ЯК і ВІТ», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_4 , приватного нотаріуса Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірської Алли Іванівни, Виконавчого комітету Ладижинської міської ради Вінницької області, Ладижинського міського відділу у справах дітей, про визнання недійсним рішення про визнання переможцем електронних торгів Приватного підприємство «ЯК і ВІТ», визнання недійсним акту державного виконавця про проведені електронні торги, визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним свідоцтва, виданого приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірською Аллою Іванівною від 18.01.2018; про скасування записів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 24441442, № 24441263, скасування записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нерухоме майно №24879410, №24879292 та витребування нерухомого майна,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просила:

визнати недійсним рішення про визнання переможцем електронних торгів приватного підприємства «ЯК І ВІТ», оформлене протоколом проведення електронних торгів № 303316 від 13.12.17 р.;

визнати недійсним акт про проведення електронних торгів нерухомого майна (житлового будинку, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м. та земельної ділянки площею 0,0821 га., кадастровий номер :07:002:0350, що розташовані за адресою по АДРЕСА_1 ;

визнати недійсними електронні торги нерухомого майна (житлового будинку, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м. та земельної ділянки площею 0,0821 га., кадастровий номер :07:002:0350, що розташовані за адресою по АДРЕСА_1 , оформлені протоколом № 303316 від 13.12.17 p.;

визнати недійсним свідоцтво, номер 64, видане приватному підприємству «ЯК і ВІТ» приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірською Аллою Іванівною від 18.01.18 року на нерухоме майна (житловий будинок, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м. та земельну ділянку площею 0,0821 га., кадастровий номер :07:002:0350), що розташоване за адресою по АДРЕСА_1 .

скасувати записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нерухоме майно (житлових будинок, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м. та земельну ділянку площею 0,0821 га., кадастровий номер :07:002:0350, що розташована за адресою по АДРЕСА_2 , № 24441263 від 18.01.2018 року.

З урахуванням остаточних вимог, сформульованих в заяві про збільшення позовних вимог від 17.05.2018 (т. 2 а.с. 238-248), виходячи із підстав позову, що викладені у позовній заяві, позивач просить:

визнати недійсним рішення про визнання переможцем електронних торгів приватного підприємства «ЯК І ВІТ», оформлене протоколом проведення електронних торгів № 303316 від 13.12.17 р.;

визнати недійсним акт про проведення електронних торгів нерухомого майна (житлового будинку, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м та земельної ділянки площею 0,0821 га, кадастровий номер :07:002:0350, що розташовані за адресою по АДРЕСА_1 ;

визнати недійсними електронні торги нерухомого майна (житлового будинку, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м та земельної ділянки площею 0,0821 га, кадастровий номер :07:002:0350, що розташовані за адресою по АДРЕСА_1 , оформлені протоколом № 303316 від 13.12.17 p.;

визнати недійсним свідоцтво, номер 64, видане приватному підприємству «ЯК і ВІТ» приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірською Аллою Іванівною від 18.01.18 року на нерухоме майна (житловий будинок, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м та земельну ділянку площею 0,0821 га, кадастровий номер :07:002:0350), що розташоване за адресою по АДРЕСА_1 ;

скасувати записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нерухоме майно (житлових будинок, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м. та земельну ділянку площею 0,0821 га., кадастровий номер :07:002:0350, що розташована за адресою по АДРЕСА_2 , № 24441263 від 18.01.2018 року;

скасувати записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нерухоме майно (житловий будинок, з господарськими будівлями загального площею 116,3 кв.м земельну ділянку 0,0821 га кадастровий номер :07:002:0350), що розташовано за адресою по АДРЕСА_3 , № 24879292 від 16.02.18 р.;

витребувати у ОСОБА_5 на користь малолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) в інтересах якого діє законний представник ОСОБА_1 (Паспорт серія НОМЕР_2 ) нерухоме майно (житловий будинок, з господарськими будівлями загальною площею 116,3 кв.м та земельну ділянку площею 0,0821 га кадастровий номер :07:002:0350), що розташовано за адресою по АДРЕСА_1 .

Свої позовні вимоги позивач ОСОБА_1 обґрунтовує наступним. Так, у своїй позовній заяві ОСОБА_1 вказала, що її чоловіку ОСОБА_3 , на праві власності належить житловий будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,0821 га, кадастровий номер 0:07:002:0350, на якій він розташований. Позивач та ОСОБА_3 мають двох дітей: - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Позивач, третя особа ОСОБА_3 та діти зареєстровані в житловому будинку по АДРЕСА_1 з 12 лютого 2009 року.

09 лютого 2018 року позивачеві стало відомо про те, що на житловий будинок, розташований по АДРЕСА_1 , та земельну ділянку виділену під його будівництво та обслуговування, площею 0,0821 га, кадастровий номер :07:002:0350, в якому проживає позивач, та малолітній ОСОБА_2 , 18 січня 2018 року оформлено право власності на приватне підприємство «ЯК І ВІТ».

З офіційно доступної інформації ДП «Сетам» позивачу стало відомо про продаж на аукціоні відповідачу «ЯК I BIT» житлового будинку, що розташований в АДРЕСА_1 , в якому він проживає з малолітньою дитиною - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та земельної ділянки кадастровий номер :07:002:0350.

Як законний представник малолітнього ОСОБА_2 , позивач звернулась з заявою до органу опіки та піклування Ладижинської міської ради за наданням інформації з приводу надання даним органом дозволу на продаж нерухомого майна, та з їх відповіді № 6-07-К-83-1 від 13 лютого 2018 року дізналася, що такий дозвіл не надавався, окрім того позивачеві стало відомо про те, що в червні 2014 року Відповідачеві - відділу примусового виконання рішень державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області було відмовлено в наданні такого дозволу.

Наведені обставини, на думку позивача, свідчать про недійсність проведених електронних торгів від 13.12.2017 оформлених протоколом проведення електронних торгів № 303316.

Окрім того, позивач вказує, що відповідно до п. 8 розділу Х «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 N° 2831/5 акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Даним порядком передбачені певні правила провадження електронних торгів, а саме: порядок передачі майна на реалізацію, процедуру підготовки до проведення електронних торгів, порядок проведення електронних торгів, а також порядок оформлення результатів електронних торгів.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації арештованого майна на електронних торгах як різновиду прилюдних торгів, що полягає в продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення електронних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на електронних торгах, а відтак, є правочином.

Виходячи з наведених норм закону, акт про проведені електронні торги на думку позивача є недійсним на підставі ст.215, ст.203 ЦК України.

Також ОСОБА_1 зазначає, що при проведенні електронних торгів, оформлених протоколом № 303316 від 13.12.17 р., порушені права малолітньої дитини ОСОБА_2 , які встановлені ст.18 Закону України «Про охорону дитинства», ст. 12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей», ч.28 розділу VIII. (Порядок звернення стягнення на майно боржника) Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 № 512/5, «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5 тому за таких обставин, з огляду на порушення наведених норм закону, недійсними є:

рішення про визнання переможцем електронних торгів приватного підприємства «ЯК І ВІТ», оформлене протоколом проведення електронних торгів № 303316 від 13.12.17р.;

електронні торги оформлені протоколом проведення електронних торгів № 303316 від 13.12.17р.;

свідоцтво, серія та номер: 64, видане приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірською Аллою Іванівною від 18.01.18р.

Враховуючи недійсність наведених правовстановлюючих документів, позивач вважає, що підлягають скасуванню записи в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 24441442 та 24441263 від 18.01.2018, оскільки ці записи внесені на підставі недійсних документів.

Окрім того ОСОБА_1 вказала, що як вбачається з інформаційної довідки з державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 116275603 від 05.03.2018 житловий будинок АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу серія та номер: 159 продано ОСОБА_5 .

Тому позивач вважає, що оскільки вказане майно, яке є предметом спору вибуло з володіння власника та особи, яка має речове право на це майно не з їх волі, тому може бути витребуване від особи, яка не є стороною правочину, шляхом подання віндикаційного позову, зокрема, від добросовісного набувача, з підстав, передбачених ч. 1 ст. 388 ЦК України.

Представник відповідача - відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Київ) Бойко С.В. скористався правом надання відзиву у якому заперечив щодо задоволення позовних вимог, вважає, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

При цьому представник відповідача зазначив, що Відділом державної виконавчої служби Ладижинського міського управління юстиції, відповідно до ст. ст. 17, 19, 25 Закону України «Про виконавче провадження» 19.09.2012 була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження №34352020 з виконання виконавчого листа № 211/447/12, виданого 04.09.2012 Ладижинським міським судом Вінницької області про стягнення з боржника ОСОБА_3 на користь ОСОБА_8 коштів в розмірі 50127,40 євро. В ході вказаного виконавчого провадження державним виконавцем після з`ясування належності боржнику нерухомого майна, а саме: житлового будинку з господарськими будівлями, загальною площею будинку 116,3 кв.м. та земельної ділянку, площею 0,0821 га., кадастровий номер :07:002:0350, які розташовані по АДРЕСА_1 вказане майно було арештовано та описано.

Окрім того, в ході виконавчого провадження державним виконавцем було з`ясовано, що за вказаною адресою зареєстрований виключно боржник - власник майна ОСОБА_3 , з огляду на що відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» прийнято рішення про необхідність вжиття заходів примусової реалізації зазначеного нерухомого майна боржника. За таких обставин, після отримання письмового звіту з питань визначення ринкової вартості майна боржника, арештоване майно було передано на реалізацію до ДП «СЕТАМ».

Відповідно до Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, проведено реалізацію належного боржнику житлового будинку з господарськими будівлями загальною площею будинку 116,3 кв.м., та земельної ділянки площею 0,0821 га., кадастровий номер :07:002:0350, які розташовані по АДРЕСА_1 .

Згідно протоколу, виданого ДП «СЕТАМ» за № 303316 про проведення електронних торгів від 13.12.2017 в Системі електронних торгів арештованим майном Державним підприємством «СЕТАМ» було проведено електронні торги з реалізації лоту та відповідно до протоколу № 303316 про проведення електронних торгів від 13.12.2017, переможцем електронних торгів визнано юридичну особу Приватне підприємство «ЯК і ВІТ».

На підставі протоколу № 303316 про проведення електронних торгів 13.12.2017, переможцю електронних торгів виданий акт про проведені електронні торги від 26.12.2017.

За даних обставин, дії державного виконавця відносно примусової реалізації вищезазначеного арештованого нерухомого майна боржника відповіли Закону України «Про виконавче провадження», Інструкції з організації примусового виконання рішень та Порядку реалізації арештованого майна.

У своїй відповіді на відзив позивач ОСОБА_1 зазначила, що довідка, яка була використана в ході виконавчого провадження не може вважатися допустимим доказом так як була видана неналежним органом та неналежної форми. Крім того дана довідка № 741 від 06.10.2017 є підробленим документом, що було підставою звернення позивача до правоохоронних органів, на підставі чого було відкрито кримінальне провадження № 0000062 від 28.03.2018. Отже на думку позивача реалізація майна боржника відбулася з порушенням Закону, без дозволу органу опіки та піклування, відтак її звернення до суду є підставним.

Представник відповідача - ДП «СЕТАМ» подав відзив на позовну заяву ОСОБА_1 у якому просив відмовити позивачеві у задоволенні позовних вимог. У своєму відзиві представник відповідача зазначив, що ДП «СЕТАМ» проводилися електронні торги з реалізації майна боржника ОСОБА_3 , а саме житлового будинку з господарськими будівлями, загальною площею 116,3 кв.м та земельної ділянки площею 0,0821 га, кадастровий номер :07:002:0350 за адресою АДРЕСА_1 , номер лоту 251186.

Вищевказані торги було проведено у відповідності до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5.

Вказаний об`єкт було передано на реалізацію в рамках виконавчого провадження № 34352020 на підставі заявки державного виконавця. Разом з тим, державним виконавцем до заявки на реалізацію арештованого майна було додано довідку про склад сім`ї , відповідно до якої до зареєстрованих осіб за адресою АДРЕСА_1 входить лише ОСОБА_3 , 1973 року народження.

На думку представника відповідача ДП «СЕТАМ» для визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити порушення правил, встановлених порядком реалізації арештованого майна та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів , чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів, чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів з огляду на позицію висловлену Верховним судом у постанові від 14.03.2018 у справі № 910/1454/17.

Отже, враховуючи викладене, позивач повинен належним чином довести, що з боку відповідача відбулося порушення вимог Порядку проведення електронних торгів, як ці порушення вплинули на їх результат та які законні інтереси позивача порушено, проте у заяві ОСОБА_1 не вказано жодного порушення норм Порядку під час проведення оскаржуваних електронних торгів, водночас усі підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_9 зводяться до порушень, допущених державним виконавцем.

Представник відповідача зазначає, що виходячи з аналізу правової природи реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі - продажу майна на публічних торгах, а тому є правочином. Така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених ч.ч.1-3 та 6 ст. 203 ЦК України.

Таким чинам, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, що резюмується з Постановою Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, тощо.

Позивач подала відповідь на відзив ДП «СЕТАМ» в якому вказала, що твердження представника відповідача є безпідставними, так як у відповідності до п. 2 розілу II Порядку реалізації арештованого майна наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року №2831/5 та п.8 розділу III «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року №2831/5 якщо реалізації підлягає житловий будинок, квартира або інше житлове приміщення, в інформації про майно додатково зазначається інформація про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців (зокрема дітей), орендарів, інших користувачів приміщення.

Зазначене свідчить, що державний виконавець зобов`язаний був надати ДП «СЕТАМ», як організатору торгів до заявки на проведення електронних торгів інформацію про наявність зареєстрованих інших, крім боржника, мешканців, зокрема дітей. Твердження відповідача про те, що відповідач ДВС надав йому необхідний та передбачений законом документ - довідку про склад сім`ї ОСОБА_3 , видану Ладижинською міською радою №741 від 6.10.17р. відповідно до якої в житловому будинку по АДРЕСА_1 зареєстрована лише одна особа - боржник ОСОБА_3 не відповідає закону.

Так, вказана довідка №741 від 6.10.17р. не є документом передбаченим Додатком 13 до Правил реєстрації місця проживання, затверджених постановою КМУ № 207 від 02.03.2016 року, а відповідно документом, визначеним п.2 розділу II «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року №2831/5 та п.8 розділу III «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року №2831/5, який є необхідним для реалізації нерухомого майна на електронних торгах.

Крім того, позовні вимоги позивача обґрунтовуються порушеннями допущеними при проведенні електронних торгів, з посиланням на п.28 розділу VIII (Порядок звернення стягнення на майно боржника) Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 № 512/5 щодо долучення до заявки на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, - копію дозволу органів опіки та піклування або відповідного рішення суду

Реалізація спірного житлового будинку на думку Позивача була здійснена з порушенням п. 3 розділу II «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року №2831/5, відповідно до якого у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти надається копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду, оскільки до заявки на реалізацію арештованого майна не долучено дозвіл органів опіки та піклування або відповідне рішення суду.

Викладені обставини свідчать про порушення «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів.

Отже у зв`язку з тим, що при проведенні електронних торгів використано отриманий в незаконний спосіб документ та документ не передбачений законом - довідку №741 від 6.10.17р. порушені права і законні інтереси позивачів, оскільки у разі отримання документу про реєстрацію осіб в спірному будинку в законний спосіб, відповідачі зобов`язані були б виконати вимоги п. 3 розділу II «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 року №2831/5, відповідно до якого у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти надається копія дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду. В житловому будинку, який передано на електронні торги, зареєстрована та проживає малолітня дитина. Однак, отримавши документ не передбачений законом - довідку №741 від 6.10.17р. відповідачі, порушуючи права та законні інтереси малолітньої дитини, не отримавши дозвіл органу опіки та піклування, продали житловий будинок.

Відповідач ОСОБА_5 подав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що у своїх вимогах позивач ОСОБА_1 просить витребуванні майно у Відповідача в межах віндикаційного позову відповідно до статті 388 Цивільного кодексу України.

Відповідач вважає, що вказана норма, на яку позивач посилається, обгрунтовуючи свої вимоги, встановлює право саме власника на витребування майна від добросовісного набувача.

Аналогічний висновок робить Верховний Суд в Постанові від 18 листопада 2020 року у справі № 694/1726/18, зазначаючи, що «право власника на витребування майна від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України залежить від того, у який спосіб майно вибуло з його володіння. Ця норма передбачає вичерпне коло підстав, коли за власником зберігається право на витребування свого майна від добросовісного набувача. Крім того, витребувати можна лише індивідуально визначене майно».

До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 29 жовтня 2018 року у справі № 612/553/15-ц (провадження № 61-22051св18).

Таким чином, право витребування майна в порядку віндикаційного позову належить виключно власнику майна.

При цьому, і відповідач акцентує на цьому увагу суду, позивач не є власником спірного майна, а отже не користується правом вимагати його витребування.

Враховуючи викладене вище, відповідач просить відмовити в задоволенні позову.

У своїй відповіді на відзив відповідача ОСОБА_5 позивач ОСОБА_1 вказала, що вважає його доводи безпідставними та вважає обраний нею спосіб захисту порушеного права належним, а вказані відповідачем посилання на висновки Верховного суду не підлягають застосуванню до вказаної справи оскільки правовідносини не є подібними.

Представники третіх осіб на стороні позивача Виконавчого комітету Ладижинської міської ради та Ладижинського міського відділу у справах дітей надали письмові пояснення в яких позовні вимоги ОСОБА_1 підтримали з огляду на відсутність дозволу органу опіки та піклування на реалізацію майна боржника ОСОБА_3 ..

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Глазунова Л.М. позовні вимоги підтримали повністю, просили їх задоволити.

Представник відповідача - відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень Центрального міжрегіонального управління Міністерства Юстиції (м. Київ) Бойко С.В. подав клопотання про розгляд справи у його відсутність.

Представник ДП «СЕТАМ» подав заяву про розгляд справи у його відсутність, при цьому просив в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_5 адвокат Шевченко В.В. просив відмовити ОСОБА_1 в задоволенні її позовних вимог з огляду на неправильно обраний спосіб захисту порушеного права.

Представник третіх осіб на стороні позивача, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору Виконавчого комітету Ладижинської міської ради та Ладижинського міського відділу у справах дітей Бурка В.Р. позовні вимоги підтримав, просив їх задоволити.

Третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 позовні вимоги підтримав, просив їх задоволити.

Представник третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_10 адвокат Бурка Р.В. просив відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ..

Третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - приватний нотаріус Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірська А.І. подала заяву про розгляд справи у її відсутність, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

Ухвалою Іллінецького районного суду Вінницької області від 02.08.2023 провадження у справі в частині позовних вимог до відповідача - ТОВ «ЯК І ВІТ» закрито.

Судом встановлено, що згідно виконавчого листа Ладижинського міського суду Вінницької області виданого 01 серпня 2012 року у справі № 211/447/12 з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_8 підлягає стягненню сума заборгованості за договором позики 50127,40 євро. (т. 1 а.с.115-116).

19.09.2012 державним виконавцем винесено постанову про відкриття виконавчого провадження та 11.10.2012 винесено постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони його відчуження (т. 1 а.с.118,119).

21.12.2012 державним виконавцем складено акт про опис та арешт майна Боржника ОСОБА_3 , зокрема житлового будинку з господарськими будівлями, загальною площею 116,3 кв.м та земельної ділянки площею 0,0821 га, кадастровий номер :07:002:0350 за адресою АДРЕСА_1 (т.1 а.с.125-132). Право власності ОСОБА_3 на вказане майно підтверджується Інформаційною довідкою з Реєстру прав власності на нерухоме майно № 35814743 (т. 1 а.с.120,121) та копією державного акту на право власності на земельну ділянку РП № 517556 (т.1 а.с.137,138). Зазначене майно належить ОСОБА_3 , на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом виданого державним нотаріусом другої Тростянецької державної нотаріальної контори Наревської М.Л. виданим 10.01.2009 р.

Під час виконавчих дій державним виконавцем 06.11.2017 винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадження, яким складено звіт про оцінку вартості вищевказаного майна належного ОСОБА_3 та 21.11.2017 подано до ДП «СЕТАМ» заявку на реалізацію арештованого майна по вказаному виконавчому провадженню (т. 1 а.с.170-173).

Відповідно до протоколу № 303316 13 грудня 2017 року відбулися прилюдні торги з реалізації арештованого майна боржника ОСОБА_3 та переможцем торгів визнано ТОВ «ЯК І ВІТ» та 26.12.2017 складено акт про проведені електронні торги з реалізації майна боржника. (т. 1 а.с. 174-191)

18.01.2018 приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірською А.І. ТОВ «ЯК І ВІТ» видано свідоцтво про право власності на житловий будинок з господарськими будівлями, загальною площею 116,3 кв.м. та земельну ділянку площею 0,0821 га., кадастровий номер :07:002:0350 за адресою АДРЕСА_1 .

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (т. 2 а.с. 249) на підставі договору купівлі - продажу № 158 від 16.02.2018 та № 159 від 16.02.2018 посвідчених приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірською А.І., право власності на вказане майно перейшло до відповідача ОСОБА_5 .

Всебічно проаналізувавши обставини справи в їх сукупності, оцінивши за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному і об`єктивному розгляді справи, зібрані по справі докази, керуючись законом, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову у повному обсязі з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ч. 2 ст. 15 ЦК України )

Частиною 1 ст. 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У п. 33 рішення ЄСПЛ від 19 лютого 2009р. у справі «Христов проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав.

Як встановлено судом, що згідно виконавчого листа Ладижинського міського суду Вінницької області виданого 01 серпня 2012 року у справі № 211/447/12 з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_8 підлягає стягненню сума заборгованості за договором позики 50127,40 євро. (т. 1 а.с.115-116). В установленому порядку вказаний виконавчий лист звернено до примусового виконання та відкрито виконавче провадження ВП № 34352020.

Порядок реалізації арештованого майна затверджений наказом МЮ України № 2831/5 від 29 вересня 2016р..

Відповідно до розділу 1 Порядку № 2831/5 електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до ст. 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та враховуючи передбачені законодавством особливості щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а отже, є правочином.

Викладене узгоджується з нормами ст. ст. 650, 655 та ч. 4 ст. 656 ЦК України, які відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів.

Отже, у відповідності з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України, між сторонами внаслідок укладення правочину купівлі-продажу виникли відповідні цивільні права та обов`язки.

Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

Разом з тим, оскільки за змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених чинним на день проведення торгів Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016р. № 2831/5.

Крім цього, Верховний Суд України в постановах від 17 грудня 2014р. (справа №143цс14), від 18 листопада 2015р. (справа №6-1884цс15) та від 13 квітня 2016р. (справа №6/2988цс15) вказав, що головною умовою визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав та законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Підставою для визнання електронних торгів недійсними також є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком № 2831/5, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів, в тому числі опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна.

Законом України «Про виконавче провадження» встановлено загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.

Згідно з ч. 2 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 р. було затверджено Порядок реалізації арештованого майна, яким визначено правила проведення прилюдних електронних торгів.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Відповідно до наведених правових норм, державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення прилюдних торгів (у тому числі й оцінку майна), а самі прилюдні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації, з якими державною виконавчою службою укладається відповідний договір.

Таким чином, дії державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію є підготовчими діями з метою проведення прилюдних торгів, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів та мають самостійний спосіб та строки оскарження, а відтак не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними, якщо їх не оскаржено та не визнано незаконними в зазначений спосіб.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 24 жовтня 2012р. у справі № 6-116цс12, та постановах Верховного Суду від 14 лютого 2018р. у справі № 490/5475/15 та від 02 травня 2018р. у справі № 910/10136/17.

Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Щодо порушення прав малолітньої дитини на яку посилається позивач та яка полягає в порушення права користування майном суд зауважує, що продаж житлового будинку на електронних торгах та наступний продаж вказаного майна відповідачеві ОСОБА_5 не має наслідком позбавлення права на житло у цьому будинку позивачів, таке їхнє право було відновлено на підставі рішення Ладижинського міського від 17.09.2018 суду шляхом їх вселення до вказаного будинку.

Щодо позовних вимог про визнання недійсним акту про проведення електронних торгів та свідоцтва про право власності а також скасування записів в Державному реєстрі речових прав суд зважає на наступне.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України).

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абз.12 ч.2 ст. 16 ЦК України).

Цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.

Видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів) є передбаченою п.5 ч.1 ст. 34 Закону України «Про нотаріат» окремою нотаріальною дією, спрямованою на посвідчення відповідного права переможця аукціону, тобто є юридичним оформленням факту, що відбувся на підставі правочину. На відміну від дій із нотаріального посвідчення правочинів, нотаріус, який вчиняє нотаріальну дію з видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, не встановлює дійсні наміри сторін до вчинення правочину, відсутність заперечень щодо кожної з умов правочину, а перевіряє тільки факт набуття права власності на нерухоме майно конкретним набувачем і підтвердження цього права внаслідок проведення прилюдних торгів.

За таких обставин позовна вимога про визнання недійсним свідоцтва виданого приватним нотаріусом не є належним способом захисту (постанова Великої Палати Верховного Суду від 06 липня 2022 року в справі № 914/2618/16).

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством.

У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акту про проведені електронні торги.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17 викладено правовий висновок про те, що: за наслідками торгів визначаються і покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції (ч. 2 ст. 638 ЦК України). Протокол електронних торгів підписується організатором (п. 2 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене.

Отже, видача та підписання приватним виконавцем акту про реалізацію предмета іпотеки є наслідком реалізації, останній не може відмовити у видачі акта про реалізацію предмета іпотеки, якщо така реалізація здійснювалася відповідно до вимог Закону.

Щодо позовних вимог про витребування у відповідача ОСОБА_5 об`єкту нерухомого майна слід зазначити, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (т. 2 а.с. 249) він набув право власності на вказане майно на підставі договорів купівлі - продажу № 158 від 16.02.2018 та № 159 від 16.02.2018 посвідчених приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірською А.І.

Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Згідно з положеннями ч.1 ст.328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

При цьому, відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦК України, право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

З наведеної в ч. 2 ст. 328 ЦК презумпції правомірності набуття права власності вбачається, що процесуальний обов`язок доведення незаконності набуття відповідачем права власності на спірний будинок, а відтак і незаконне володіння ним покладено на позивача.

Статтею 330 ЦК України встановлено, що, якщо майно відчужене особою, яка не мала на це права, добросовісний набувач набуває право власності на нього, якщо відповідно до ст. 388 ЦК майно не може бути витребуване у нього.

Підстави для витребування майна від добросовісного набувача наведенні в ст. 388 ЦК України. Коло підстав, за яких власник має право витребувати майно від добросовісного набувача, є вичерпним.

При цьому, можливість власника реалізувати його право витребувати майно від добросовісного набувача згідно зі статтею 388 ЦК України залежить від того, на якій підставі добросовісний набувач набув це майно у власність, а у разі набуття його за оплатним договором - також від того, як саме майно вибуло з володіння власника чи особи, якій власник це майно передав у володіння.

Таким чином, Законодавець встановлює право вимагати повернення майна саме для його власника, проте, як вбачається з матеріалів ОСОБА_1 не являється власником спірного майна, відтак її право не порушене, тому така вимога не підлягає задоволенню.

З огляду на вищевикладене, дослідивши письмові докази наявні в матеріалах справи, заслухавши пояснення сторін, повно та всебічно проаналізувавши обставини справи, на яких вони грунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, обраний позивачем спосіб захисту його порушених прав не є належним та ефективним.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1-13, 17, 18, 76 - 82, 89, 141, 223, 230, 258, 259, 263-265, 268, 268, 272, 273, 354 ЦПК України, ст. ст. 321, 328, 388 ЦК України, ЗУ «Про виконавче провадження», суд,-

УХВАЛИВ

Відмовити в повному обсязі в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в своїх інтересах та як законного представника малолітнього ОСОБА_2 до Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Київ) в особі Відділу примусового виконання рішень управління забезпечення примусового виконання рішень у Вінницькій області Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Київ), Державного підприємства «Сетам» Міністерства юстиції України в особі Вінницької регіональної філії Державного підприємства «Сетам», Приватного підприємства «ЯК і ВІТ», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_4 , Приватного нотаріуса Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірської Алли Іванівни, Виконавчого комітету Ладижинської міської ради Вінницької області в особі міського відділу у справах дітей, про визнання недійсним рішення про визнання переможцем електронних торгів Приватного підприємство «ЯК і ВІТ», визнання недійсним акту державного виконавця про проведені електронні торги, визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсним свідоцтва, виданого приватним нотаріусом Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірською Аллою Іванівною від 18.01.2018; про скасування записів у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 24441442, № 24441263, скасування записів в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на нерухоме майно №24879410, №24879292 та витребування нерухомого майна.

Рішення може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення буде складено протягом 10 днів з моменту оголошення вступної та резолютивної частин рішення.

Повний текст рішення складено 25.10.2023 року.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_4 , РНОКПП - відсутній, тел. НОМЕР_3 ;

ОСОБА_1 , в інтересах неповнолітнього ОСОБА_2 , АДРЕСА_4 , РНОКПП - НОМЕР_1 ;

Відповідач 1: Центральне міжрегіональне Управління Міністерства юстиції в особі Відділу примусового виконання рішень управління забезпечення примусового виконання рішень у Вінницькій області Центрального міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м.Київ), 21036, м. Вінниця, вул. Хмельницьке шосе, 7, , тел. +7;

Відповідач 2: Державного підприємства «Сетам» Міністерства юстиції України в особі Вінницької регіональної філії Державного підприємства «Сетам» 21034, м. Вінниця, вул. Максима Шимка, 52, , тел. +48;

Відповідач 3: ОСОБА_5 , АДРЕСА_5 .

Тертя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_3 , АДРЕСА_4 ,

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Тростянецького районного нотаріального округу Вінницької області Вірська Алла Іванівна, АДРЕСА_7 , тел. НОМЕР_5 ;

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Виконавчий комітет Ладижинської міської ради Вінницької області 24321, Вінницька область. м. Ладижин, вул. Петра Кравчика, 4, , тел. +76;

Суддя: