КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 359/3223/20
У Х В А Л А

13 жовтня 2023 року Київський апеляційний суд у складі судді-доповідача судової палати з розгляду цивільних справ Слюсар Т.А., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження, перевіривши в порядку апеляційного оскарження клопотання Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві про звільнення від сплати судового збору за апеляційною скаргою Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 24 березня 2023 року у складі судді Усатової І.А.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київської митниці Держмитслужби, Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 24 березня 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України, спеціально визначеного для відшкодування шкоди, заподіяної фізичним та юридичним особам внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, їх посадових чи службових осіб під час здійснення ними своїх повноважень, на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 10 000 грн. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби на користь ОСОБА_1 5 076 грн судових витрат. В іншій частині позову відмовлено.

05 липня 2023 року через засоби поштового зв`язку на рішення суду першої інстанції Головне управління Державної казначейської служби у м. Києві подало апеляційну скаргу, яка містить клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання зазначено, що Головне управління Казначейства є державним органом з відповідним обсягом фінансування та затвердженим кошторисом для фінансування власної установи, утримується за рахунок державного бюджету. Згідно з Указом Президента від 24 лютого 2022 року №64 «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року (із змінами та доповненнями), станом на зараз в Україні триває режим воєнного стану. Постановою Кабінету Міністрів України від 09 червня 2021 року №590 затверджено порядок виконання повноважень Державною казначейською службою в особливому режимі в умовах воєнного стану. Пунктом 19 Порядку №590 визначено черговість здійснення платежів Державною казначейською службою України та її територіальними органами, згідно якої сплата судового збору може бути здійснена лише в третю чергу, що унеможливлює Головному управлінню Казначейства своєчасно та в повному обсязі здійснити оплату судового збору. У період воєнного стану видатки державного бюджету першочергово спрямовуються на національну безпеку, оборону та на здійснення заходів, пов`язаних із запровадженням правового режиму воєнного стану на території України.

У зв`язку із зазначеним, Головне управління Державної казначейської служби у м. Києві просить звільнити його від сплати судового збору.

Вивчивши зазначене клопотання, суд приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення, розстрочення сплати судового збору на певний строк або звільнення від сплати такого є правом суду, а не обов`язком.

Так, згідно до ч. ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору (або відстрочення, розстрочення сплати судового збору), повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Наведені представником Державної казначейської служби України обставини не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення або звільнення від сплати судового збору, що відповідає статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою судові процедури повинні бути справедливі для всіх учасників процесу.

Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Враховуючи встановлений законом обов`язок сплатити судовий збір та відсутність у заявника пільг щодо його сплати, можна зробити висновок про те, що належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справи та інтересами заявника стосовно можливості звернення до суду апеляційної інстанції (за умови виконання вимог закону щодо оплати апеляційної скарги судовим збором) у даній справі дотримано.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявника на доступ до правосуддя, оскільки формування справедливих принципів оплати судового збору характеризує рівень доступності до правосуддя у країні (справа «Креуз проти Польщі» (KREUZ v. POLAND) від 19 червня 2001 року).

Заявник не вказав обґрунтовані підстави, з якими чинне законодавство пов`язує відстрочення або звільнення від сплати судового збору, оскільки жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про майновий стан Державної казначейської служби України не надав.

Жодних документів на підтвердження факту відсутності коштів на рахунку установи для сплати судового збору до суду апеляційної інстанції не додано, а тому у задоволенні клопотання про відстрочення або звільнення від сплати судового збору, слід відмовити.

Безпідставне звільнення, відстрочення та розстрочення юридичній особі сплати судового збору за відсутності належних та допустимих доказів суперечить завданню та меті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» у частині надходження до спеціального фонду Державного бюджету України коштів від сплати судового збору та може розцінюватися, як надання певних процесуальних переваг заявнику перед іншими учасниками судового процесу, які зобов`язані сплачувати такий збір.

Посилання апелянта на те, що на території України введений воєнний стан, також не є підставою для звільнення, розстрочення, відстрочення або зменшення сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 2 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

У зв`язку з тим, що в клопотанні Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві відмовлено, а тому апелянту необхідно сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду справляється судовий збір у 150 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Відповідно з ч. 4 ст. 6 Закону, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

Убачається, що позов задоволено частково на 10 000 грн моральної шкоди, а 1,5 % становить 150 грн, тобто має бути сплачено судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання позову становило 840,80 грн.

Таким чином, за подання апеляційної скарги на рішення суду підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1 261 грн 20 коп. (840,80 грн х 150%).

Враховуючи положення п. п. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», скаржнику необхідно здійснити сплату судового збору в розмірі 1261 грн 20 коп., на наступний розрахунковий рахунок:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Соломян.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), Київський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа)

Суду необхідно надати оригінал квитанції.

Питання поновлення строку на апеляційне оскарження буде вирішено після усунення недоліків.

Оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам ст. 357 ЦПК України, відповідно до вимог ч. 1 ст. 185 ЦПК України, її слід залишити без руху.

Керуючись ст.ст. 185, 356, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби у м. Києві на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 24 березня 2023 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз`яснити скаржнику право протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути виявлені недоліки.

У випадку невиконання вимог ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатися неподаною й підлягатиме поверненню.

Суддя: