КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
____________________________________
Справа №757/2107/19-ц
Апеляційне провадження
№ 22-ц/824/2124/2023
Провадження № 22-з/824/1290/2023
У Х В А Л А

19 жовтня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Борисової О.В.

розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в ухвалі судді Київського апеляційного суду від 5 травня 2023 року про залишення без руху апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 3 вересня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про стягнення середньої заробітної плати,

встановив:

у січні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача заборгованості по заробітній платі у розмірі 719грн 40коп., середній заробіток за затримку виконання рішення суду про поновлення його на роботі у розмірі 7014грн 60коп., грошові кошти за затримку виплати належних йому сум при звільненні за період з 12 жовтня 2011 року по фактичний день ухвалення рішення у справі, виходячи із його середньоденної заробітної плати 155грн 88 коп. У подальшому позивач неодноразово збільшував розмір позовних вимог і остаточно просив стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 820 653грн 07коп.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 3 вересня 2020 року у задоволенні позову відмовлено.

На вказане рішення суду 7 грудня 2022 року ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Ухвалою судді Київського апеляційного суду міста Києва від 5 травня 2023 року апеляційну скаргу було залишено без руху та надано позивачу строк для надання документів про оплату судового збору.

На виконання вимог ухвали від 5 травня 2023 року позивачем до Київського апеляційного суду подано платіжну інструкцію про оплату судового збору у розмірі 10064грн 94коп.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22 травня 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 3 вересня 2020 року.

Постановою Київського апеляційного суду від 19 липня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, рішення Печерського районного суду міста Києва від 3 вересня 2020 року - без змін.

12 жовтня 2023 року ОСОБА_1 подав до Київського апеляційного суду заяву про виправлення арифметичної помилки в ухвалі судді Київського апеляційного суду від 5

травня 2023 року про залишення без руху апеляційної скарги, в якій просить у мотивувальній частині ухвали зазначати: «позивачем оскаржується рішення суду про відмову у задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача на його користь грошових коштів у сумі 670 995грн 50коп., судовий збір за подання позовної заяви підлягав оплаті у сумі 0грн 0коп., тому судовий збір за подання даної апеляційної скарги становить 0грн 0коп. Враховуючи викладене, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0грн 0коп…».

В заяві ОСОБА_1 посилається на те, що судом помилково зобов`язано його сплатити судовий збір за подачу апеляційної скарги, оскільки при зверненні до суду з позовом він був звільнений від сплати судового збору на підставі ст. 5 Закону України «Про судовий збір» і його позовна заява була прийнята судом до розгляду. Вказує, що так як він не сплачував судовий збір при подачі позовної заяви, то судовий збір при зверненні до суду з апеляційною скаргою становить 0грн 0коп.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

Враховуючизміст виправлень, які просить здійснити ОСОБА_1 , колегія суддів вважає, що дане питання підлягає розгляду без повідомлення учасників справи.

Вивчивши заяву ОСОБА_1 , колегія суддів вважає, що вона задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Отже, законом передбачені випадки, коли недоліки рішення суду можуть бути усунені тим самим судом, що його ухвалив.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Арифметична помилка - це неточність у розмірі присудженого, неправильність арифметичних розрахунків.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), або мають технічний характер (тобто, виникли в процесі виготовлення тексту рішення).

Таким чином, виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо, при цьому, не зачіпається суть судового рішення.

В мотивувальній частині ухвали судді від 5 травня 2023 року зазначені норми права, на підставі яких позивач зобов`язаний був сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги, а також наведений чіткий розрахунок судового збору, виходячи із ціни позову. При цьому, буди-яких арифметичних помилок допущено не було.

Колегія суддів вважає, що в заяві про виправлення арифметичної помилки ОСОБА_1 фактично висловлює свою незгоду з розміром судового збору, що не є підставою для внесення виправлень в ухвалу судді.

За таких обставин, заява ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки задоволенню не підлягає.

Також колегія суддів зазначає, що 13 вересня 2023 року ОСОБА_1 звертався до Київського апеляційного суду із заявою про повернення сплаченого судового збору за подання апеляційної скарги, яка ухвалою суду від 5 жовтня 2023 року залишена без задоволення.

Згідно частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Частина 2 статті 44 ЦПК України визначає, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до частини 4 статті 44 ЦПК України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає за необхідне попередити ОСОБА_1 про відповідальність, передбачену нормами ЦПК України, за зловживання процесуальними правами.

Керуючись ст. 269 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в ухвалі судді Київського апеляційного суду від 5 травня 2023 року про залишення без руху апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 3 вересня 2020 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» про стягнення середньої заробітної плати відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

О.В. Борисова