Провадження №2/523/4031/23
"29" вересня 2023 р. м. Одеса
Суворовський районний суд м.Одеси у складі:
головуючої судді - Середи І.В.,
за участю секретаря Щербан О.Д,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 9 в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорського відділу державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), Управління реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради Донецької області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про скасування арешту на нерухоме майно,
В обґрунтування заявлених вимог позивач вказував на те, що він є співвласником 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 , під час розпорядження вказаною квартирою було з`ясовано про наявність обтяжень на належну позивачу частку квартири. Проте вказані арешти помилково були накладені відповідачами на майно боржника ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , який не є власником (співвласником) даної частини об`єкту нерухомості.
Після надходження позовної заяви суддю визначено автоматизованою системою документообігу суду відповідно до ст.ст. 14, 33 ЦПК України.
23 червня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в спрощеному позовному провадженні з повідомленням (викликом) сторін.
Сторони у засідання не з`явилися, про час і місце слухання справи повідомлялися належним чином.
Позивач надав суду заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.
Відповідачі - Краматорський відділ державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) та Управління реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради Донецької області своїх представників у судове засідання не забезпечили, причини неявки суду не повідомляли, із клопотання не зверталися, відзив на позов не подавали.
Треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 також у судове засідання не з`явилися.
Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
В ході розгляду справи було встановлено, що позивачу ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 , на праві спільної часткової власності належить 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 на підставі договору купівлі - продажу квартири від 25.07.2002 серія та номер: №5755.
В жовтні 2022 року під час оформлення спадщини матір`ю позивача було з`ясовано про наявність обтяження на частину квартири, належну позивачу.
Так, згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію обтяження від 24.10.2022 №313167580, який отримала мати позивача ОСОБА_2 , Краматорським відділом Державної виконавчої служби у Краматорському районі Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) накладено арешт нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 (номер запису про обтяження: 48223921), а особою, майно якої обтяжується, вказано ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 .
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 04.01.2023 №319565801 за пошуковими параметрами запиту « ОСОБА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 » наявна інформація про об`єкт нерухомого майна (1/4 частини квартири АДРЕСА_2 ) та обтяження на 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 .
За даними КП «БТІ» Одеської міської ради станом на 31.12.212 право власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_2 зареєстровано за ОСОБА_1 та в матеріалах інвентаризаційної справи є копія паспорту ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та копія картки фізичної особи платника податків, де зазначено ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 .
02.03.2023 на підставі вищевказаних документів державним реєстратором Відділу надання адміністративних послуг Ананьївської міської ради Одеської області запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно приведено у відповідність до правовстановлюючих документів, внесено запис в Державний реєстр речових прав щодо права власності на 1/4 частину квартири АДРЕСА_2 , та вказано правильно відомості про власника цієї частини нерухомого майна - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 .
Як вбачається з Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 10.03.2023 №325331404 в ухвалі від 19.09.2016 арешт накладався на майно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..
Судом встановлено, що позивач є власником вказаного майна.
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст. 4 ЦПК України).
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ч.1,2 ст. 5 ЦПК України).
У статті 124 Конституції України закріплено, щоправосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.
Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.
Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства, якими є цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.
Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.
Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.
Згідно з ч.1, 2 ст.3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
За нормами ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства. Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.
У відповідності до вимог ст.20 ЦПК України не допускається об`єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з ч.1,3,4 ст.21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом. Якщо інше не передбачено цим Кодексом, здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу особи до інших засобів правового захисту, якщо під час кримінального провадження порушуються її права, гарантовані Конституцією України та міжнародними договорами України.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Тобто чинним кримінальним процесуальним законом передбачено способи захисту прав власника або володільця майна, який не є учасником кримінального провадження і, разом з тим, чинним цивільно-процесуальним законом не передбачена можливість такого захисту у порядку цивільного судочинства.
Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.
Як встановлено судом позивач не є учасником у кримінальному провадженні, однак нормами КПК України передбачений порядок зняття арешту за клопотанням власника майна, тому така вимога підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.
В своїй постанові від 12.12.2018 р. у справі № 640/1755 2/16-ц Велика Палата Верховного Суду також зазначила про розгляд цього питання передбачено в установленому кримінальним процесуальним законом порядку.
Окремо необхідно звернути увагу на те, що рішенням Вищої ради правосуддя від 25.07.2023 № 747/0/15-23 було змінено з 7 серпня 2023 року територіальну підсудність судових справ Краматорського міського суду Донецької області шляхом її передачі до Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.
Керуючись ст.ст. 255,260,261,353 ЦПК України, -
Роз`яснити позивачу право на звернення за правилами кримінального судочинства.
Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її складення.

Ухвала складена і підписана 29.09.2023 р.

Суддя