СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 378/471/22

пр. № 2/759/1240/23

18 жовтня 2023 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Петренко Н.О.

за участю секретаря судових засідань Донець Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві цивільну справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів,-

ВСТАНОВИВ:

І. Зміст позовних вимог.

У вересні 2022р. представник ОСОБА_3 - ОСОБА_4 звернувся до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_2 кошти у розмірі 50 000,00 грн.

В обгрунтування позовних вимог посилався на те, що у 2020 році ОСОБА_3 разом зі своїм співмешканцем ОСОБА_5 перебувала в пошуках житла. Знаючи дану обставину, сестра співмешканця позивачки запропонувала подивитися будинок її знайомої, який знаходиться за адресою:

АДРЕСА_1 . 30.07.2020 року позивач разом із співмешканцем приїхали на вказану вище адресу, де стало відомо, що власницею будинку є відповідачка по справі - ОСОБА_2 . Проте, на момент огляду будинку відповідачка не мала правовстановлюючих документів на будинок, оскільки, з її слів, ще не оформила свідоцтво про право на спадщину. Відповідачка запевнила позивачку, що документи будуть оформлені до жовтня 2020 року. Сторони домовилися про те, що в якості забезпечувального платежу (завдатку) позивачка виплатить відповідачці 5 000 грн. . Натомість, ввечері того ж дня відповідачка зателефонувала позивачці та повідомила, що авансу у розмірі 5000 гривень замало, а сума яка її влаштовує - 50 000 гривень, на що остання погодилась.

31.07.2020 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з метою реалізації своєї домовленості підписали при свідках розписку, відповідно до якої ОСОБА_2 отримала від позивача кошти у розмірі 50 000,00 грн. в якості завдатку за будинок, а решту вартості будинку у сумі 80 000,00 грн. позивач зобов`язувалась сплатити до 25.12.2020р. За своєю правовою природою дана розписка є підтвердженням укладення між сторонами попереднього договору купівлі-продажу будинку, оскільки сторонами погоджені всі істотні умови майбутнього договору купівлі-продажу будинку. Позивач згодом втратила бажання купувати у відповідача будинок, тому подзвонила відповідачу з вимогою повернути сплачені за будинок кошти у розмірі 90 000,00 грн., однак остання відмовилася це робити, заявивши, що ніяких коштів від неї не отримувала та більше не виходила на зв`язок. Не бажаючи повернути позивачу кошти, відповідач допускає порушення прав позивача. У зв`язку з викладеним, з метою захисту своїх прав та законних інтересів, позивач вимушена звертатися з даним позовом до суду та ставити питання про стягнення 50 000,00 грн., оскільки доказів сплати іншої частини коштів на будинок позивач не має. Просить позов задовольнити.

ІІ. Заяви, клопотання та інші процесуальні рішення у справі.

Ухвалою Ставищенського районного суду Київської області від 06.10.2022р. цивільну справу за позовом ОСОБА_3 направлено за підсудністю до Святошинського районного суду м.Києва.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 01.12.2022р. відкрито провадження у вказаній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 24.02.2023р. здійснено розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

Відповідно до розпорядження № 119 від 07.06.2023р., цивільну справу № 378/471/22 в порядку автоматизованого розподілу справ між суддями передано судді Петренко Н.О. у зв`язку зі звільненням ОСОБА_6 з посади судді.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 13.06.2023 р. прийнято до провадження судді Петренко Н.О. в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін у судове засідання.

ІІІ. Позиції учасників судового провадження.

Представник позивача у судове засідання не з`явився про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Надав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явилався про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Надала заяву про розгляд справи без її участі, проти задоволення позовних вимог заперечувала та просила відмовити.

В матеріалах справи представник відповідача надав відзив на позовну заяву в якому вказав, що в наданій до суду розписці не зафіксовано умови попереднього договору купівлі-проджау: не зазначено загальної суми договору, не зазначено об`єкт договору (нерухомість), не вказано строків, в які сторони зобов`язуються укласти основний договір. Досліджуючи боргові розписки чи інші письмові документи, суд для визначення факту укладення договору повинен виявляти справжню правову природу правовідносин сторін незалежно від найменування документа та залежно від установлених результатів зробити відповідні правові висновки. Попередня домовленість про придбання будинку за адресою: АДРЕСА_1 була досягнута між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 31.07.2020р. ОСОБА_5 пернедав ОСОБА_2 завдаток за будинок у розмірі 50 000,00 грн. Домовленості були досягнуті саме з ОСОБА_5 так само і коштии у розмірі 50 000,00 грн. 31.07.2020р. буди отримані від ОСОБА_5

ОСОБА_2 повністю виконала свої обов`язки щодо продажу будинку та уклала договір купівлі-продажу, за який було сплачено аванс, що зазначений у розписці від 31.07.2020р., яку подала позивач. ОСОБА_5 , який передавав кошти, що зазначені в поданій до суду розписці, жодних претензій не має. Факт належності будинку відповідачці підтверджується тим, що 02.09.2021р. був належним чином укладений та посвідчений договір купівлі-продажу будинку ОСОБА_7 . Вказане повністю спростовує всі твердження позивача, що саме вона була стороною домовленостей та передавала кошти в якості авансу.

ІV. Фактичні обставини встановлені судом та норми права,які підлягають застосуванню та мотиви суду,щодо оцінки аргументів наведених учасниками справи.

Згідно зі статтями 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, при цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як в межах заявлених вимог і на підставі наданих учасниками справи доказів.

Відповідно до розписки, відповідач ОСОБА_2 31.07.2020р. отримала грошові кошти (завдаток) від ОСОБА_3 у розмірі 50 000,00 грн. ОСОБА_3 у свою чергу зобов`язалась виплатити до 25.12.2020р. грошові кошти у розмірі 80 000,00 грн./а.с.7, 62/

Як вказує позивач у своєму позові вона разом із своїм співмешканцем ОСОБА_7 мали намір купити будинок за адресою: АДРЕСА_1 у відповідача.

Відповідачем долучено до відзиву копію договору купівлі-продажу від 02.09.2021р. відповідно до якого ОСОБА_7 придбав у ОСОБА_2 житловий будинок, 1958 року побудови, з відповідними господарськими будівлями та спорудами за АДРЕСА_1 /а.с.47-49/.

Відповідно до частини першої статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

За приписами ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини першої статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частина перша статті 628 ЦК України передбачає, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Якщо сторона, яка дала завдаток, відмовляється від виконання договору, завдаток залишається в іншої сторони.

Як вбачається із матеріалів справи позивач зазначила у розписці, що передає завдаток та зобов`язалась виплати ще 80 000,00 грн., тобто позивачем визначено передачу саме завдатку.

Згідно зі статтею 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобов`язання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.

Правові наслідки порушення або припинення зобов`язання, забезпеченого завдатком передбачені вимогами статті 571 ЦК України, зокрема: якщо порушення зобов`язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора; якщо порушення зобов`язання сталося з вини кредитора, він зобов`язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості; сторона, винна у порушенні зобов`язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором; у разі припинення зобов`язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню.

За змістом наведених норм ЦК України завдаток є доказом існування зобов`язання, виконує платіжну функцію та є способом забезпечення виконання зобов`язання.

Встановлено, що саме з вини ОСОБА_3 сторони не уклали договорів купівлі-продажу, а тому позивач втратила право вимагати повернення коштів.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову, оскільки позивачем було внесено завдаток, який не повертається

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 546, 570, 571, 610, 626, 628, Цивільного кодексу України, стст. 4-13, 76-84, 141, 223, 259, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Святошинський районний суд м. Києва протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.О. Петренко