Провадження №: 2/755/6195/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" жовтня 2023 р. cуддя Дніпровського районного суду м. Києва Гончарук В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровського управління поліції ГУНП в. м. Києві, Центру надання адміністративних послуг Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поновлення права спільної сумісної власності на квартиру, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Дніпровського управління поліції ГУНП в. м. Києві, Центру надання адміністративних послуг Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поновлення права спільної сумісної власності на квартиру.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13 вересня 2023 року вказану позовну заяву було залишено без руху, та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

25 вересня 2023 року позивачем було отримано копію ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 13 вересня 2023 року про залишення позовної заяви без руху, що підтверджується розпискою про отримання копії ухвали.

29 вересня 2023 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява позивача в новій редакції на виконання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 13 вересня 2023 року.

Звертаючись з новим позовом до ОСОБА_2 , Дніпровського управління поліції ГУНП в. м. Києві, Центру надання адміністративних послуг Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, третя особа: ОСОБА_3 про поновлення права спільної сумісної власності на квартиру, до Дніпровського районного суду м. Києва позивач просить в якості юридичного факту встановити:

-подану Відповідачем -1 ОСОБА_4 заяву від 12 грудня 2017 про загублення ним Дублікату Свідоцтва про право власно на квартиру АДРЕСА_1 сфабрикованою. Так як таке в дійсності не мало місця.; подані Відповідачем -1 ОСОБА_4 письмові пояснення від 22 грудня 2017 про загублення його матір`ю ОСОБА_5 Свідоцтва на право власності на квартиру АДРЕСА_1 сфабрикованою. Так як таке в дійсності не мало місця.

-визнати видану Відповідачем -2 Дніпровським управлінням поліції ГУ1 в м. Києві відповідь від 26.12.2017 у формі письмової рекомендації про необхідність Відповідачу-1 звернутись для отримання дублікату Свідоцтва про право власності на житло за місцем його видачі - НЕДІЙСНОЮ.;

-визнати Розпорядження Дніпровської районної в м Києві державної адміністрації №43-1/Д від 15 січня 2018 року «Про оформлень дублікату-2 Свідоцтва про право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 » - НЕДІЙСНИМ.

стягнути солідарно на мою користь з Відповідачів 1-4 грошові коші за сплачений позивачем в якості судових витрат кошти за сплачений позивачем судовий збір у розмірі - 2 147,20 грн.

Таким чином, вивчивши зміст даної уточненої позовної заяви, суд дійшов висноку, що позивачем не виправлено недоліки викладені в ухвалі суду від 13 вересня 2023 року, з огляду на таке.

Суд розяснює, що доповнення первинних позовних вимог новими позовними вимогами не є усуненням недоліків з огляду на наступне.

Відповідно до положення ч. 2, 3 статті 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов - це звернена через суд до відповідача матеріально-правова вимога про поновлення порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу, який здійснюється в певній, визначеній законом процесуальній формі.

Основними елементами, що визначають сутність будь-якого позову (індивідуалізуючі ознаки позову) являються предмет і підстава.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить постановити судове рішення. Вона опосередковується спірними правовідносинами - суб`єктивним правом і обов`язком відповідача.

Підставу позову складають обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.

Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача.

Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога.

Звертаючись до суду, позивач самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, в тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Водночас, процесуальним законом не передбачено право позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.д.

В разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань), суд виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову, чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета спору або підстав позову.

Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Тобто, збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір заявлених вимог.

Разом з тим, збільшенням розміру позовних вимог є збільшення позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві, тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових чи нових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві, в тому числі шляхом доповнення іншими вимогами немайнового харектеру.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03.08.2020 у справі № 911/2139/19.

На підставі вище викладеного, суд зазначає, що позивачем змінено предмет спору, зазначений у первинній редакції позовної заяви, а вказана процесуальна дія передбачена лише після відкриття провадження у справі та до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, про що неодноразово наголошено Верховним Судом. Однак зміна предмету позову на стадії до відкриття провадження у справі не передбачена процесуальним законом.

Таким чином, станом на 02 жовтня 2023 року заявник не усунув недоліки, що викладені в ухвалі суду від 13 вересня 2023 року.

Відповідно до ч. 3, 5 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпровського управління поліції ГУНП в. м. Києві, Центру надання адміністративних послуг Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поновлення права спільної сумісної власності на квартиру.

Частиною 7 ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 185, 353, 354 Цивільного процесуального кодексу України, суд -,

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровського управління поліції ГУНП в. м. Києві, Центру надання адміністративних послуг Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, Дніпровської районної у м. Києві державної адміністрації, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про поновлення права спільної сумісної власності на квартиру, вважати такою, що не подана та повернути позивачу.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя