Присяжної Суворовського районного суду м.Одеси
Згідно з ст. 293 ЦПК України, розгляд справ у порядку окремого провадження про визнання особи недієздатною проводиться судом у складі одного судді і двох присяжних.
Відповідно до положень ст. 36 Цивільного процесуального кодексу України, присяжний має право на викладення окремої думки.
З огляду на те, що присяжний під час виконання покладених на нього обов`язків користується усіма правами судді, право викладення окремої думки поширюється і на присяжних. Отже, присяжний, не згодний із рішенням у справі, до розгляду якої він залучений, може викласти окрему думку, про яку будуть повідомлені учасники справи і яка буде відкрита для ознайомлення.
Так, при розгляді справи в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання фізичної особи ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 недієздатною, встановлення над нею опіки та призначення ОСОБА_1 опікуном, більшістю голосів ухвалене рішення, з яким я не згодна з огляду на наступне.
1.Розгляд справи в залі судового засідання не відбувався, оскільки проводилось письмове провадження. Фіксації не було.
Але згідно ст. 299 ЦПК України «Справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування».
2.Суд не забезпечив можливості присутності в судовому засіданні ОСОБА_2 - особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною.
Суд не роз`яснював їй її права і взагалі не забезпечив змоги брати участь у розгляді її справи.
У матеріалах справи відсутні відомості, що особа повідомлялась про розгляд справи окремого провадження про визнання її недієздатною.
Відсутні докази про вручення їй повістки.
Відсутні пояснення ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , по відношенню до якої приймається рішення про визнання її недієздатною та встановлення опіки.
3. Під час розгляду справи, не встановлено факту, що ОСОБА_2 внаслідок свого психічного стану вчиняє реальні наміри вчиняти дії, що становлять небезпеку безпосередньо для себе і оточуючих чи вона неспроможна самостійно задовольняти власні потреби.
Європейський суд з прав людини визначив вимоги, яких необхідно дотримуватися під час розгляду такої категорії справ, вказавши, що сама сутність того, в чому слід переконати компетентні державні органи - наявність тривалого психічного розладу.
4. Не встановлено, чи має ОСОБА_2 рухоме, нерухоме або інше майно, яким після позбавлення її дієздатності буде опікуватися інша особа.
5. Відсутні покази її матері, сестри, сусідів, колег, стосовно її неадекватної поведінки.
В судове засідання не були запрошені і не давали пояснення мати ОСОБА_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та сестра ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , які мешкають разом з нею та потенційно можуть бути опікунами.
6.В заяві ОСОБА_1 вказано, що з ними разом проживають ще двоє неповнолітніх дітей. Не з`ясовано чи то діти ОСОБА_2 ? Якщо це діти ОСОБА_2 , хто буде опікуватися ними після визнання її недієздатною?
7.В рамках справи не перевірений факт наявності чоловіка у ОСОБА_2 , який може бути опікуном.
8.Рішення про визнання особи ОСОБА_2 недієздатною та встановлення над нею опіки прийнято лише на підставі заяви ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є особою призовного віку та потенційно підлягає мобілізації.
9.Представники органу опіки та піклування не з`явилися на судове засідання, але законом передбачена обов`язкова присутність цих органів. Лише надіслали до суду заяву про розгляд справи без їх участі.
« » __________________2023 року