Провадження № 2/761/7262/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренко Н.В.

за участю секретаря Бражніченко І.О.

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором позики, -

встановив:

в провадженні суду перебуває вказана справа.

Разом з тим, під час проведення судового засідання було встановлено, що провадження в справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у ст. 175 ЦПК України.

Так, звертаючись сема до Шевченківського районного суду м. Києва позивач обґрунтовував таке звернення посилаючись виключно на приписи ч.9 ст. 28 ЦПК України.

Вказаними нормами передбачено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Однак, із додатків до позову вбачаються суперечності щодо адреси відповідача, а саме: позивач в позовній заяві вказує виключно фактичну адресу відповідача - АДРЕСА_1 , а із копії договору позики та розписки, що долучені позивачем до позовної заяви, адреса місця реєстрації відповідача вказана - АДРЕСА_2 . Та зазначено, що договір має бути виконаний у м. Києві. При цьому, інформації в ІТС «Реєстр територіальної громади м. Києва» щодо реєстрації місця проживання відповідача не знайдено

Натомість, стороною позивача ні в позові, ні представником позивача в судовому засіданні, не було обґрунтовано у взаєморозумінні із вимогами ч.9 ст. 28 ЦПК України підстави обрання підсудності за вказаними вимогами процесуального закону та звернення до Шевченківського районного суду м. Києва, за умови наявної інформації про зареєстроване місце проживання відповідача.

Окрім того, відповідно до ст. 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасники справи мають право подавати письмові докази в електронних копіях, посвідчених електронним цифровим підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до закону. Електронна копія письмового доказу не вважається електронним доказом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Також, положеннями ч.8 ст. 43 ЦПК України передбачено, у разі, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника

Всупереч вищевказаним вимогам ЦПК України, позивачем до позовної заяви додані письмові докази, які не відповідають вимогам ст.95 ЦПК України, оскільки позивач не підтверджує відповідність копій письмових доказів оригіналів, які знаходяться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У зв`язку з наведеним, позивачу необхідно виправити вказані в ухвалі недоліки.

В свою чергу, відповідно до ч.11 ст.187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З огляду на вищенаведене, суд приходить до висновку про залишення заяви без руху та надання позивачу часу для усунення вказаних недоліків.

Також слід зазначити, що згідно до положень п. 8 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк. При цьому, відповідно до ч.2 ст.257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 259-261 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

позовну заяву - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати П`ЯТИ днів з дня отримання ухвали про залишення позову без руху.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає.

Суддя: