Справа № 487/2772/23
Провадження № 2/487/1503/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.10.2023 суддя Заводського районного суду м. Миколаєва Лагода А.А. в м. Миколаєві, дослідивши на предмет дотримання вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України позовну заяву з додатками представника позивача Лєбєдєва Андрія Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про виділ частки у спільній власності та припинення права, -

ВСТАНОВИВ:

19.05.2023 представник позивача звернувся до суду із вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 22.05.1997 ЖКУ ДП «Чорноморський суднобудівний завод» було видано Свідоцтво про право власності на житлову квартиру АДРЕСА_1 де співвласниками крім позивача були: ОСОБА_2 (син позивача), ОСОБА_3 (чоловік позивача). ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 помер і позивач відмовилась від своєї частки у спадщині на користь сина ОСОБА_2 . Станом на 28.12.2012 право власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстровано на ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . З огляду на суперечності між співвласниками щодо майна та не визначеності часток позивач просить визначити за нею частку в нерухомому майні - 1/3 та припинити її право спільної сумісної власності.

За протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2023 зазначена вище позовна заява надійшла судді Лагода А.А.

Вивчивши матеріали позовної заяви суддею встановлено, що позовну заяву подано без дотримання вимог встановлених ст.ст. 175, 176, 177 ЦПК України, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Так, відповідно до ст. 175 ЦПК України, позовна заява, серед іншого, повинна містити: зазначення ціни позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В позовній заяві не зазначено: ціни позову; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Отже, позивачу слід усунути недоліки шляхом зазначення в позові:

1.ціну позову, оскільки наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом необхідно розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Відповідний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі № 910/13737/19, провадження № 12-36гс20.

Із матеріалів позовної заяви вбачається, що вартість 1/3 квартири за довідкою про оціночну вартість об`єкта нерухомості від 21.04.2023 складає 298456,15грн. Відповідно до частини першої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (тут і далі - Закон в редакції на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Позивач просить визначити за нею 1/3 частину житлової квартири в праві спільної сумісної власності, припинити її право сумісної власності на це майно. Отже, судовий збір із заявлених вимог визначається з урахуванням вартості спірного майна, яка становить 298 456,15 грн. Позовна вимога припинити право спільної сумісної власності на спірне майно є вимогою немайнового характеру. Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Статтею сьомою Закону України «Про Державний бюджет України на 2023рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 становить 2684гривень. Отже, позивач мав сплатити судовий збір 298 456,15 х 1% (2984,56) + 1073,60 (0,4) = 4 058,16 грн. До позову додано доказ оплати судового збору в сумі 1073,60грн., що свідчить про оплату судового збору в повному обсязі від заявлених вимог;

2.відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

3.відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

4.зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності);

5.зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

6.попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

7.підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Отже, позивачу слід усунути недоліки позовної заяви зазначені вище.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Як вбачається із наданої позовної заяви, вимоги закону при її поданні у повному обсязі не виконано.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку на усунення викладених в ухвалі недоліків.

Враховуючи викладене, залишення даної позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника позивача Лєбєдєва Андрія Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про виділ частки у спільній власності та припинення права залишити без руху.

Надати стороні позивача строк для усунення недоліків п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачеві, що у разі усунення недоліків поданої заяви відповідно до ухвали суду у встановлений строк, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків поданої заяви у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.А. Лагода