"16" жовтня 2023 р. Справа № 366/106/23
РІШЕННЯ

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

16 жовтня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Баличевої М.Б.,

при секретарі Ходасевич Д.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вишгород в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська територіальна громада Київської області про відшкодування шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 03.08.2022 року о 06 год. 00 хв. на Канівському водосховищі в районі Київської ГЕС, м. Вишгород, Київська область, ОСОБА_1 проводив вилов водних біоресурсів спінінгом, на ділянці де лов риби заборонений протягом року, при цьому виловив рибу судак 15 екземплярів, загальною вагою 6,5 кг., чим заподіяв матеріальної шкоди рибним запасам України на суму 53 805, 00 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 4.13.3 «Правил любительського і спортивного рибальства» та статтю 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто здійснив правопорушення, відповідальність за яке передбачено за частиною З статті 85 КУпАП. Постановою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 03.08.2022 року № 014765 на громадянина ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. 00 коп. Згідно розрахунку матеріальної шкоди, гр. ОСОБА_1 нанесено збитків рибному господарству України на суму 53 805, 00 грн. В зв`язку із тим, що відповідачем збитки завдані рибному господарству України не відшкодовано, позивач просить стягнути з відповідача майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів в розмірі 53 805, 00 грн. та понесені судові витрати.

Згідно правил ч. 6 ст. 19 ЦПК України зазначений спір є малозначним, а тому відповідно до вимог ст. 274 ЦПК України справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

12.01.2023 року представник Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області звернулася до Іванківського районного суду Київської області із позовом до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська територіальна громада Київської області про відшкодування шкоди.

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 30.05.2023 року вказану справу передано за підсудністю до Вишгородського районного суду Київської області.

14.07.2023 року матеріали цивільної справи надійшли до Вишгородського районного суду Київської області.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 17.07.2023 року по справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням учасників справи.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив розглянути справу за відсутності їх представника, заявлені вимоги підтримує та просить їх задовольнити, проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує.

Відповідач до суду не з`явився, про день та час слухання справи був належним чином повідомлений, про що свідчать поштові повідомлення, які знаходяться у матеріалах справи, заяви про розгляд справи за його відсутність до суду не надходило, не скористався своїм правом та не надав суду відзив на позовну заяву і всі письмові докази, а тому суд, відповідно до ч. 4 ст. 223 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача.

Представник третьої особи в судове засідання також не з`явився, подав до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав, та просив розглядати справу без його участі.

Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 223 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 210 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів в заочному порядку.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та протоколу про адміністративне правопорушення № 014765, 03.08.2022 року о 06 год. 00 хв. на Канівському водосховищі біля Київської ГЕС, м. Вишгород, Київська область, ОСОБА_1 проводив вилов водних біоресурсів спінінгом, на ділянці де лов риби заборонений протягом року, при цьому виловив рибу судак 15 екземплярів, загальною вагою 6,5 кг., чим заподіяв матеріальної шкоди рибним запасам України на суму 53 805, 00 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 4.13.3 «Правил любительського і спортивного рибальства» та статтю 63 Закону України «Про тваринний світ», тобто здійснив правопорушення, відповідальність за яке передбачено за частиною З статті 85 КУпАП.

Постановою Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області від 03.08.2022 року № 014765 на громадянина ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн. 00 коп.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди до протоколу про адміністративне правопорушення № 014765 від 03.08.2023 року, який проводився відповідно до такс, затверджених постановою КМУ від 06.10.2021 № 1039, збитки завдані відповідачем складають 53 805, 00 грн.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Згідно з ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані: додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

В статті 10 Закону України «Про тваринний світ» зазначено, що громадяни відповідно до закону мають право: на загальне і спеціальне використання об`єктів тваринного світу; мати у власності окремі об`єкти тваринного світу; на компенсацію шкоди, завданої дикими тваринами. Громадяни відповідно до закону зобов`язані: охороняти тваринний світ і середовище перебування диких тварин; сприяти відтворенню відновлюваних об`єктів тваринного світу; використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону; відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу. Громадяни мають й інші права та обов`язки, передбачені законом.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у перевищенні лімітів та порушенні інших вимог використання природних ресурсів.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про тваринний світ» громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування у повному обсязі, до яких відносяться витрати, які особа мусить зробити для відновлення пошкодженого майна.

Згідно з ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно п. 6.1.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів.

Згідно роз`яснень даних у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6, шкода заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини, крім випадків, передбачених ст. 456 ЦК.

Оскільки постановою по справі про адміністративне правопорушення № 014765 від 03.08.2022 року відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення й накладено адміністративне стягнення за незаконний вилов риби, суд приходить до висновку, що на нього слід покласти цивільну відповідальність по відшкодуванню майнової шкоди, яку він завдав своїми неправомірними діями.

За таких обставин судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові, а пред`явлений позов задоволенню.

Крім того представником позивача надано суду документальне підтвердження понесених ним судових витрат, які згідно ст. 141 ЦПК України слід покласти на відповідача.

На підставі викладеного і керуючись статтями 259, 268, 268, 279, 280,354 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 , третя особа: Вишгородська територіальна громада Київської області про відшкодування шкоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Вишгородської територіальної громади майнову шкоду, заподіяну внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, у розмірі 53 805 грн. 00 коп., яку необхідно сплатити на користь Вишгородської територіальної громади за реквізитами: отримувач ГУК у Київ.обл/Вишгород. міс/24062100, код отримувача - 37955989, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IВАN) - UА0010788, код класифікації доходів бюджету - 24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету - грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області (ІВАN: UА0095064 в ДКСУ м. Києва, ) судові витрати в розмірі 2481,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня проголошення рішення, апеляційної скарги.

Позивач: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області, ; адреса: 04053, м. Київ, вул. Тергенєвська, 82-а.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ІПН: НОМЕР_1 ; адреса: АДРЕСА_1 .

Третя особа: Вишгородська територіальна громада Київської області (; 07301, Київська область, м. Вишгород, пл. Т. Шевченка, 1.

Суддя М.Б. Баличева