г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/2454/23
Номер провадження 2/213/1137/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2023 року м. Кривий Ріг

Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:

головуючого - судді Попова В.В.,

секретар судового засідання - Близнюк Є.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні /у залі судових засідань №14/, в порядку загального позовного провадження, цивільну справу № 213/2454/23 за позовною заявою ОСОБА_1 ,інтереси якого представляє адвокат Палішева Наталя Олександрівна, до Територіальної громади в особі виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності учасників справи, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

Представник позивача звернулася до суду з вищезазначеною позовною заявою, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла бабуся позивача ОСОБА_2 , яка на момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Оскільки позивачу було відомо, що за життя бабуся склала заповіт на його батька, тобто свого сина - ОСОБА_3 , то він вважав, що останній прийняв спадщину після смерті матері. Батько позивача помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , і коли позивач звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після нього, дізнався про те, що останній спадщину після смерті своєї матері - ОСОБА_2 не прийняв. Інші спадкоємці, крім позивача, після смерті баби відсутні, незважаючи на що, 18.05.2023 року у видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріусом позивачу було відмовлено, оскільки ним був пропущений строк у шість місяців, встановлений законом для подання заяви та прийняття спадщини. Представник позивача зазначає, що причини, через які позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини після баби, є поважними, оскільки він був впевнений у прийнятті його батьком спадщини за складеним нею заповітом, тому просить визначити позивачу додатковий строк один місяць для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Процесуальні дії у справі.

16.06.2023 позовна заява отримана судом.

Ухвалою від 19.06.2023 позов було залишено без руху.

23.06.2023 надійшла уточнена позовна заява.

28.06.2023 позовна заява прийнята до розгляду, провадження у справі відкрито, почато підготовче провадження, задоволено клопотання позивача про витребування доказів.

05.09.2023 надійшли докази на ухвалу суду в порядку їх витребування.

12.09.2023 підготовче провадження закрито, справу призначено до судового розгляду по суті. Інші процесуальні дії у справі не здійснювались.

Заяви, клопотання.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, місце та час судового засідання повідомлені належним чином.

Від представника позивача надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності та про підтримання позовних вимог.

Від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи за його відсутності, при ухваленні рішення покладається на розсуд суду.

За таких обставин, суд розглянув справу за відсутності сторін на підставі наявних матеріалів, що відповідає положенням ч.1 ст.223 ЦПК України.

Фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, не здійснюється.

Фактичні обставини, встановлені судом.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_1 , виданим бюро ЗАГС Інгулецької міської ради /а.с.9/.

Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження, матірю батька позивача - ОСОБА_3 є ОСОБА_2 /а.с.8/. Тобто, судом встановлено, що ОСОБА_2 є рідною бабою позивача.

ІНФОРМАЦІЯ_4 у м. Кривому Розі померла баба позивача ОСОБА_2 , яка на день смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 /а.с.5, 47/.

Після її смерті відкрилася спадщина на належну їй квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , яка належала померлій на підставі Договору міни від 15.11.1996 року, зареєстровано в реєстрі за № 2-2607 /а.с.6/.

За життя, а саме 31.07.2001 року ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Петрушенком В.О., за реєстровим № 2223, яким заповіла ОСОБА_3 належну їй квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , а також речі домашнього вжитку /а.с.60/.

Наявність вказаного заповіту підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 72410135 від10.05.2023, яка міститься в матеріалах спадкової справи № 57/2023 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 /а.с.46/.

Син ОСОБА_2 , тобто батько позивача ОСОБА_3 , на ім`я якого було складено заповіт, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.7/.

Згідно з інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 72410110 від10.05.2023, після смерті ОСОБА_2 свідоцтва про право на спадщину не видавалися /зворотній бік а.с.45/.

10.05.2023 позивач звернувся до Приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Черник О.П. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті баби ОСОБА_2 , за його заявою було заведено спадкову справу № 57/2023, однак у видачі свідоцтва про право на спадщину йому було відмовлено у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, і зв`язку з тим, що ОСОБА_1 не було надано документи, які підтверджували б факт його спільного проживання з ОСОБА_2 на час смерті останньої /а.с.57/.

Встановлено, що на момент смерті спадкодавця позивач не був зареєстрований з нею за однією адресою, оскільки згідно з наданими суду документами місце проживання позивача зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 . За відомостями, що містяться у Реєстрі Криворізької міської територіальної громади, станом на 02.01.2019 року, тобто день смерті спадкодавця, інші зареєстровані особи за місцем проживання ОСОБА_2 відсутні /а.с.47/.

Отже, суд встановив, що позивачем пропущено встановлений законом строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті баби, що стало перешкодою в отриманні ним свідоцтва про право на спадщину за законом.

Зміст спірних правовідносин.

Встановленим у судовому засіданні обставинам відповідають спадкові правовідносини.

Норми права, які застосовує суд.

Згідно до ч.1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Відповідно до ч.2 цієї статі часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

У відповідності до ст.1223 цього Кодексу право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови у її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно до ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. За нормою ч.2 цієї статті - не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Відповідно до ч.1, 2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Згідно з ч.2 цієї статті - якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

Відповідно до ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Тобто правила частини третьої цієї статті про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд України в постанові від 26 вересня 2011 року у справі №6-85цс12.

Як роз`яснено у п.24 Постанови ВСУ №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому суд враховує, що в законодавстві не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначатися судом у кожному випадку, виходячи з конкретних обставин справи. Головною ознакою поважних причин є те, що вони роблять своєчасне звернення про прийняття спадщини неможливим.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27 червня 2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Суд керується сталою практикою Верховного Суду, зокрема його постановою від 15.04.2020 у справі № 190/106/18, де Верховний Суд зазначає, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Верховний суд у цій Постанові зазначає про те, що, виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд касаційної інстанції у окремих своїх постановах керується аксіомою цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», яка означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Висновок суду.

Аналізуючи спірні правовідносини в контексті вказаних норм права, суд приходить до наступного висновку.

Оскільки батько позивача, на ім`я якого ОСОБА_2 було складено заповіт, спадщину за заповітом після її смерті не прийняв і ІНФОРМАЦІЯ_2 помер, інші спадкоємці після смерті ОСОБА_2 відсутні, до нотаріальної контори не зверталися, позивач є єдиним спадкоємцем після смерті баби, спадкову справу заведено саме за його заявою, суд вважає, що позивач отримав право на спадкування після смерті баби.

Враховуючи, що спадкодавицею було складено заповіт, який є фундаментальним принципом спадкового права, і за тієї обставини, що спадкоємець першої черги батько позивача мав прийняти спадщину за заповітом, але не прийняв її, про що позивачу стало відомо тільки після смерті батька, суд вважає, що позивачем строк для прийняття спадщини після смерті баби пропущений з об`єктивних, незалежних від нього причин. Також суд враховує, що батько позивач помер ІНФОРМАЦІЯ_5 , а до нотаріуса позивач звернувся 10 травня 2023 року, тобто через незначний час після смерті спадкоємця за заповітом.

Отже, судом встановлено, що позивач після смерті баби мав поважні обставини, що були перешкодою для своєчасного його звернення до нотаріальної контори, у зв`язку з чим вважає, що можливо визначити позивачу додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини за законом, який відраховувати з дня набрання законної сили рішенням суду. При цьому суд приймає до уваги, що будь-яких доказів в спростування вимог позивача суду не надано, територіальна громада заперечень проти визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини не надала.

Щодо розподілу судових витрат.

З огляду на характер спору, враховуючи, що судовий збір сплачено позивачем в дохід держави, і він просить судові витрати не відшкодовувати, суд вважає за можливе витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 10, 12, 19, 23, 76-81, 89, 95, 258-259, 263-265, 352, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю в 1 (один) місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області.

Витрати по справі віднести за рахунок позивача.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 ,РНОКПП НОМЕР_2 .

Представник позивача адвокат Палішева Наталя Олександрівна, адреса: м. Кривий Ріг, вул. Соборності, 32, офіс 23.

Відповідач Територіальна громада м. Кривого Рогу в особі виконавчого комітету Інгулецької районної у місті ради, місцезнаходження: м. Кривий Ріг, пл. Гірницької Слави, 1, .

Повне судове рішення складено 24 жовтня 2023 року.

Головуючий суддя В.В.Попов