Справа №305/2113/23
Провадження по справі 2/305/542/23
17.10.2023. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді Марусяк М.О.
секретаря судового засідання Вербещука В.А.,
за участю представника відповідача, ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги мотивує тим, що він з відповідачкою зареєстрували шлюб 17 травня 2012 року у Рахівському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської обласиі Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, про що складено відповідний актовий запис №15. Від спільного проживання у них народилося троє дітей, двоє з яких на даний час є неповнолітніми: син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спільним подружнім життям прожили до серпня 2023 року. Причина розпаду сім`ї - в них різні характери та погляди на життя, між ними часто виникали різного роду сварки та непорозуміння. Відповідачка сама покинула сім`ю. Такі ненормальні відносини в сім`ї призвели до погіршення взаємовідносин. Він втратив почуття любові та поваги до відповідачки. Впевнившись в тому, що сім`я розпалася остаточно, відновити її неможливо, просить шлюб укладений між ним та відповідачкою - розірвати. Судові витрати залишає за собою.
Ухвалою судді Рахівського районного суду Закарпатської області, ОСОБА_6 від 18.09.2023 відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням викликом сторін. Надано відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, для подання відзиву на позовну заяву.
12.10.2023, відповідач ОСОБА_3 надіслала до суду відзив на позовну заяву. У відзиві зазначила наступне. 29.09.2023, на її численні вимоги, вона отримала від позивача копію позовної заяви та ухвалу суду про відкриття провадження. Проаналізувавши зміст позовної заяви та обставини справи, прийшла до висновку, що їх з позивачем одруження виявилося невдалим, хоча вона наполегливо намагалася зберегти сім`ю. Проте, позивач у своєму позові, як на підставу своїх вимог, вказує на те, що вона сама покинула сім`ю, що призвело до погіршення їхніх взаємовідносин. Однак, такі твердження позивача не заслуговують на увагу, а позиція позивача призводить до введення суду в оману. В період спільного проживання, чоловік в присутності дітей провокував конфлікти, ображав її, погрожував виражаючись нецензурною лайкою та створював умови неприйнятні для спільного проживання. Через постійні конфлікти та непорозуміння, вона жила в нервовому напруженні та постійному стресі. Останній період часу, вони взагалі не знаходили спільної мови та не спілкувалися.У серпні 2023 року, позивач взагалі вигнав її з дому, з будинку, який вони разом, будучи у шлюбі зводили, що являється їх спільною власністю, після чого подав позовну заяву про розірвання шлюбу. В другій половині серпня 2023 року їй вдалося забрати дітей та переїхати проживати до Івано-Франківська. В даний час, вона орендує квартиру у м. Івано-Франківськ, працює, сплачує орендну плату за житло та утримує їх дітей. Син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживають з нею, навчаються в Івано-Франківському ліцеї №28 ім. В. Чорновола. Діти займаються спортом, ходять на плавання, відвідують курси англійської мови. На підставі наведеного, просила шлюб між нею та позивачем розірвати. Дітей ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 залишити проживати з нею. Строк на примирення не надавати.
Позивач, ОСОБА_2 , у судове засідання не з`явився. У позовній заяві просив розглянути справу без його участі, у зв`язку з терміновим виїздом за межі області.
Відповідач, ОСОБА_3 , у судове засідання, не з`явилася.
Представник відповідача, адвокат Мадрига О.С. в судовому засіданні визнав позовні вимоги щодо розірвання шлюбу. Водночас, просив вирішити питання про визначення місця проживання дітей разом з відповідачкою. Докази того, що діти повинні проживати з матір`ю, додані відповідачкою до відзиву на позовну заяву.
Заслухавши представника відповідача, дослідивши надані позивачем письмові докази, взявши до уваги відзив на позов, суд, прийшов до наступного висновку.
Згідно частини 1 статті 21 Сімейного кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
З свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 виданого, повторно, 12 вересня 2023 року Рахівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської обласиі Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, вбачається, що сторони зареєстрували шлюб 17 травня 2012 року у виконавчому комітеті Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №15.
Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 18 жовтня 2014 року у виконавчому комітеті Великобичківської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №42.
За період перебування у шлюбі у сторін народилося троє дітей, двоє з яких на даний час є неповнолітніми: син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ст.112 СК України, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В роз`ясненнях Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» зазначено, що проголошена Конституцією України охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.
Поряд з цим, у відповідності до ч.1 ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Із статті 56 СК України вбачається, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв`язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
З даної норми слідує, що кожен із подружжя має право на припинення шлюбних відносин і таке право не залежить від бажань іншого з подружжя.
Позивач, ОСОБА_2 ,на задоволенні позову наполягає. Відповідач, ОСОБА_3 , подала відзив на позов, в якому не визнає підстави для розірвання шлюбу наведені позивачем у позовній заяві. Поряд з цим, надала згоду на розірвання шлюбу. Строк на примирення просила не надавати. Таким чином, враховуючи, що шлюб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , не може бути збережений, оскільки зазначені обставини свідчать про те, що він фактично розпався, спільне життя подружжя і збереження сім`ї стало неможливим, його формальне існування обмежує особисту свободу сторін, порушує їх особисті інтереси, що має істотне значення.
Відповідно до ст.113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Судом встановлено, що сторони не змінювали своїх прізвищ під час укладення шлюбу.
В силу вимог ст.115 Сімейного Кодексу України, рішення суду про розірвання шлюбу, після набранням ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення, для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Отже, копію рішення суду, після набрання ним законної сили, слід надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Водночас, судом не вирішувалося питання про визначення місця проживання дітей, оскільки відповідачем зустрічного позову з цього приводу не заявлялося.
Судові витрати позивач залишив за собою.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265, 273, 354, 355 Цивільного процесуального кодексу України, суд,
Позов задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зареєстрований 17 травня 2012 року у виконавчому комітеті Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис №15 - розірвати.
Судові витрати залишити за позивачем.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешканець АДРЕСА_1 .
Відповідач, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 .
Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Рахівського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Рахівському районі Закарпатської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, для виконання.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті, чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Головуюча: М.О. Марусяк