№ провадження 2/646/365/2023
Справа № 646/4072/21
У Х В А Л А

11 жовтня 2023 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

судді Янцовської Т.М.,

з участю секретаря Григоренко І.Б.,

представника позивача Марченко М.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 646/4072/21 за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_2 , Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Міхеєва Тетяна Миколаївна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Гузєєва Ірина Валентинівна, про визнання спадщини відумерлою, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

Представник позивача звернувся до суду з позовом, про визнання спадщини, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складається з квартири АДРЕСА_1 загальною площею 38.8 кв.м. - відумерлою та передати вказану квартиру до територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради; визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Гузєєвою Іриною Валентинівною на вищезазначену квартиру від 29.11.2016 року, витребування квартири на користь Харківської міської ради від добросовісного набувача ОСОБА_1 , яка належить йому на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 06.12.2016 № 642, посвідченого приватним нотаріусом ДМНО Міхеєвою Т.М.

Ухвалою суду від 24.06.2021 р. відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 30.11.2021 р. прийнято цивільну справу до провадження суддею Янцовською Т.М.

Ухвалою суду від 15.03.2023 року у справі закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.

02.02.2022 р. до суду надійшла уточнена позовна заява представника позивача.

Заслухавши думку представника позивача, суд приходить до висновку про відмову у прийнятті уточненої позовної заяви, виходячи з наступного.

Так, відповідно до вимог частин першої та третьої статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Підпунктами 1,2 частини другої статті 49 ЦПК України передбачено, що окрім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), а також вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною третьою статті 49 ЦПК України передбачено, що позивач до закінчення підготовчого засідання має право змінити предмет або підстави позов шляхом подання письмової заяви.

При цьому варто зауважити, що Цивільним процесуальним кодексом України не передбачено право позивача на подання до суду уточненої позовної заяви.

Як зазначив Верховний Суд у своїй постанові від 09 липня 2020 року по справі №922/404/19 під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Крім того, зауважив, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Отже, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено у позовній заяві.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 01 листопада 2021 року по справі №405/3360/17 також зазначав, що Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про «доповнення» або «уточнення» позовних вимог. Тому в разі надходження до суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: подання іншого позову (ще одного позову), чи збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи об`єднання позовних вимог, чи зміну предмета або підстави позову.

За приписами чинного цивільного процесуального кодексу збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві.

Виходячи зі змісту уточненої позовної заяви, в такій заяві фактично йдеться про нову вимогу, оскільки позовних вимог про витребування квартири від добросовісного набувача ОСОБА_4 у первинно поданій позовній заяві позивачем заявлено не було. Крім того, обставини, зазначені в уточненій позовній заяві відбулись після подання первісного позову 23.06.2021 р., а саме 06.08.2021 р. Тобто, позивач змінює предмет та підстави позову, що є новим позовом з інших мотивів.

З огляду на наведене у прийнятті уточненої позовної заяви від 02.02.2022 р. слід відмовити.

Керуючись ст. 49 ЦПК України,

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті до розгляду позовної заяви Харківської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_2 , Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Міхеєва Тетяна Миколаївна, приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Гузєєва Ірина Валентинівна, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ліпінська Ілона Едуардівна, про визнання спадщини відумерлою, визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.М. Янцовська