У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2023 року суддя Подільського районного суду м.Києва Головчак М. М. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Сьомої київської державної нотаріальної контори, третя особа: ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні майном, -

В С Т А Н О В И В :

У вересні 2023 року до Подільського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Ухвалою суду від 19.09.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк для усунення недоліків.

Вказана ухвала доставлена представнику позивача ОСОБА_3 20.09.2023 на електронну пошту, вказану ним у позовній заяві, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Станом на 11.10.2023 визначені в ухвалі суду недоліки не усунуто.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху переслідували законну мету - приведення позовної заяви у відповідність до вимог, передбачених ЦПК України, є співрозмірними й не на стільки великими, що унеможливлювали б виконання ухвали, а позивач мав реальну можливість усунути недоліки, однак ухвалу не виконав. Вказані обставини перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження у справі, тому позовна заява підлягає поверненню.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Додержання процесуальної форми і змісту позовної заяви є однією з обов`язкових вимог національного законодавства, що забезпечує право на звернення до суду та порушення судом провадження у справі.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи викладене, суддею встановлені підстави для повернення позовної заяви, оскільки вказані недоліки не усунуті та перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, це не суперечить вимогам закону і не позбавляє особу, заява якої повертається, після усунення умов, що були підставою для повернення позову, звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сьомої київської державної нотаріальної контори, третя особа: ОСОБА_2 , про усунення перешкод у користуванні майном - вважати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяМ. М. Головчак