У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

04 жовтня 2023 року

Суддя Богунського районного суду м. Житомира Воробйова Т.А.,

вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі

за позовною заявою ОСОБА_1

до Житомирської міської ради,

треті особи: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради,

ОСОБА_2 ,

ОСОБА_3 ,

про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва,

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до Богунського районного суду м.Житомира з зазначеною позовною заявою, у якій просить визнати за нею право власності на прибудову літ А, мансарду літ М/С та сарай літ Г, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Дана позовна заява повинна бути залишена без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України.

Статтями 175, 177 ЦПК України встановлено обов`язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України встановлено, що позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною 5 статті 177 ЦПК України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Позивач у позові просить визнати за нею право власності на об`єкт самочинного будівництва.

Звернення до суду з позовом про визнання права власності на самочинне будівництво має здійснюватися за наявності даних про те, що це питання було предметом розгляду компетентного державного органу, рішення якого чи його відсутність дають підстави вважати про наявність спору про право.

Вказані правові висновки містяться в постановах Верховного Суду від 18.02.2019 у справі №308/5988/17-ц, від 23.09.2019 у справі №309/3887/17.

У позові зазначено, що позивач подала декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, однак відповідь Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради не надійшла.

Однак, відсутність у позивача інформації про те, чи була розглянута її декларація уповноваженим органом, та чи прийняте по ній рішення, не свідчить про те, що Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради подані ОСОБА_1 документи не розглядало, або ж відмовило у їх задоволенні.

Таким чином, у позові відсутнє посилання на докази, які свідчать про наявність спору щодо визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва, та позивачем до позову не долучені такі докази, а саме щодо результатів розгляду декларації про готовність до експлуатації об`єкта.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В пункті 2 частини 1 статті 176 ЦПК передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Аналогічні правові висновки містяться в постановах Великої Палати Верховного Суду у справі №907/9/17 від 26.02.2019 та Касаційної цивільної палати Верховного Суду від 02.10.2019 у справі №307/23/18.

Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона посилається.

При визначенні ціни позову позивач посилається на те, що оцінка майна не проводилась, оскільки право власності не зареєстроване та носить спірний характер. Позивачем визначено ціну позову вартістю земельної ділянки у сумі 30,000 грн.

Таким чином, всупереч вимогам п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позивачем не визначену ціну позову.

Земельна ділянка не є предметом спору за даним позовом, отже ціна позову не може визначатись її вартістю.

Вартість спірного майна позивачем не визначено, а те, що право власності не зареєстроване та носить спірний характер, не є перешкодою для визначення його вартості.

Ціна позову, яка визначається вартістю спірного нерухомого майна, повинна бути підтверджена належними доказами, зокрема, висновком спеціаліста, виходячи з яких можливо визначити дійсну вартість об`єкту спірного нерухомого майна на день звернення з позовом до суду та суму судового збору.

Отже позивачу необхідно визначити ціну позову та надати до суду докази щодо вартості спірного майна, яка є актуальною на момент звернення до суду.

Частинами 3, 4 ст. 177 ЦПК України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо; до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач додала до позовної заяви клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Позивач у клопотанні посилається на те, що її матеріальний стан не дозволяє сплатити судовий збір у встановленому розмірі.

Стаття 8 Закону України «Про судовий збір» регулює питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Дослідивши клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов висновку про відсутність підстав для його задоволення, оскільки ціну позову не визначено та не підтверджено жодними доказами, тому визначити розмір судового збору не вбачається за можливе та суд позбавлений змоги визначити, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Крім того, позивач долучила до суду довідку про отримання пенсії за період з квітня 2023 року по вересень 2023 року, а відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», при вирішенні питання про звільнення від сплати судового збору оцінці підлягають доходи позивача за попередній календарний рік.

Частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що ставка судового збору за позовну вимогу майнового характеру, пред`явлену фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставками на 01.01.2023, розмір якого необхідно визначити з підтвердженої належними доказами вартості спірного нерухомого майна, яка є актуальною на момент звернення з позовом до суду, та надати до суду докази його сплати або повідомити суду відповідною заявою інші підстави для звільнення від сплати судового збору, за їх наявності.

Судовий збір підлягає сплаті на рахунок: отримувач: ГУК у Жит.обл/Богун. р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37976485, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат), номер рахунку UA0006831, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Крім того, зі змісту позову вбачається, що позивач є власником 30/100 частин будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивачем у позові не зазначено та до позову не долучено доказів щодо власників решти будинку, яких необхідно залучити до участі у справі, оскільки рішення у справі може вплинути на їх права або обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Позивачем до участі у справі залучені треті особи - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , однак у позові не зазначено, яке відношення до справи мають ці особи та на які їхні права або обов`язки може вплинути рішення суду у даній справі.

Крім того, подана до суду позовна заява частково не придатна для читання, оскільки частину її тексту не роздруковано, або роздруковано не якісно. Отже позивачу необхідно подати до суду належним чином роздруковану (написану) позовну заяву, яка буде придатною для читання у повному обсязі.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України якщо заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Частиною 3 ст. 185 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, її необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, треті особи: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків упродовж 7 (семи) днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Воробйова