ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7439/23 Справа № 185/6726/23 Суддя у 1-й інстанції - Головін В.О. Доповідач - Макаров М. О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду в складі:

головуючого судді Макарова М.О.

суддів Демченко Е.Л., Куценко Т.Р.

розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи в письмовому провадженні у м. Дніпрі цивільну справу за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 липня 2023 року по справі за зустрічним позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східне міжрегіональне управління державної служби з питань праці, третя особа: ОСОБА_1 про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння), скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння),-

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я внаслідок професійного захворювання.

У червні 2023 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до суду із зустрічним позовом до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східне міжрегіональне управління державної служби з питань праці, третя особа: ОСОБА_1 про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 08.06.2022 р., скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 08.07.2022 р., у якому просить суд прийняти та об єднати зустрічний позов з позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 липня 2023 року відмовлено у прийнятті до розгляду та об`єднати в одне провадження зустрічного позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східне міжрегіональне управління державної служби з питань праці, третя особа: ОСОБА_1 про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 08.06.2022 р., скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 08.07.2022 р. з позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання; зустрічний позов повернуто до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля».

Ухвала суду мотивована тим, що позивач за первісним позовом не є відповідачем за зустрічним позовом, жодних позовних вимог до нього не заявлено, натомість відповідачами є державні установи, які здійснювали розслідування причин випадку професійного захворювання працівника, оцінювали умови його праці.

В апеляційній скарзі ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» просить ухвалу суду скасувати, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що висновок суду першої інстанції щодо непов`язаності первісного та зустрічного позову є хибним, оскільки звертаючись до суду із первісним позовом, позивач посилається на акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, який є неналежним доказом, оскільки складений з істотними порушеннями.

Перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених вимог, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, з наступних підстав.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи.

Згідно з ч. 13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Отже, враховуючи викладене апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 липня 2023 року підлягає розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи та без їх виклику як малозначна.

Так, судом встановлено, що у травні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у зв`язку з ушкодженням здоров`я внаслідок професійного захворювання.

У червні 2023 року Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Павлоградвугілля» звернулося до суду з зустрічним позовом до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східне міжрегіональне управління державної служби з питань праці, третя особа: ОСОБА_1 про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння) за формою П-3 від 08.06.2022 р., скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння) за формою П-4 від 08.07.2022 р., у якому просить суд прийняти та об єднати зустрічний позов з позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок професійного захворювання.

Відмовляючи у прийнятті зустрічного позову та повертаючи його, суд першої інстанції обґрунтовано виходив з наступного.

Предметом первісного позову є стягнення моральної шкоди, яка на думку позивача заподіяна йому ушкодженням здоров`я внаслідок праці у шкідливих умовах на підприємствах ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля».

Сторонами за первісним позовом є працівник та роботодавець ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля», спір між ними виникає з трудових правовідносин, предметом спору є порушення прав працівника з боку роботодавця.

Позивач за первісним позовом не є відповідачем за зустрічним позовом, жодних позовних вимог до нього не заявлено, натомість відповідачами є державні установи, які здійснювали розслідування причин випадку професійного захворювання працівника, оцінювали умови його праці.

Предметом зустрічного позову є скасування рішень державних органів стосовно встановлення професійного характеру захворювання позивача за первісним позовом. Предметом спору у зустрічному позові є правомірність прийняття рішень державними органами щодо встановлення професійного характеру захворювання позивача та причин його виникнення.

Зважаючи на склад учасників справи за зустрічним позовом, а також виникнення зустрічного позову з інших (не трудових) правовідносин, спільний розгляд первісного та зустрічного позову є недоцільним, тому зустрічна позовна заява підлягає поверненню.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Частиною другою статті 193 ЦПК України передбачено, що зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Цивільне процесуальне законодавство гарантує відповідачеві право на захист від пред`явленого позову шляхом подання зустрічного позову.

Зустрічний позов дозволяє розглянути в одному процесі вимоги обох сторін, що дає можливість заощадити час і сприяє більш швидкому захисту їхніх прав та інтересів, а також запобігає можливості винесення суперечливих і взаємовиключних судових рішень у цивільній справі.

Суд приймає зустрічний позов до спільного розгляду з первісним, якщо вони прямо взаємопов`язані між собою і спільний їх розгляд є доцільним. Взаємний зв`язок як умова для прийняття зустрічного позову має місце у випадку, якщо вимоги відповідача і позивача виникають з одних правовідносин і коли на обґрунтування тієї й іншої вимоги наводяться спільні факти.

Як вбачається з матеріалів справи, зустрічний позов заявлений до Державної установи «Український науково-дослідний інститут промислової медицини», Південно-Східне міжрегіональне управління державної служби з питань праці, третя особа: ОСОБА_1 про скасування повідомлення про хронічне професійне захворювання (отруєння), скасування акту розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання (отруєння), тобто відповідачами є державні установи, які здійснювали розслідування причин випадку професійного захворювання.

Доводи апеляційної скарги про те, що висновок суду першої інстанції щодо непов`язаності первісного та зустрічного позову є хибним, оскільки звертаючись до суду із первісним позовом, позивач посилається на акт розслідування причин виникнення хронічного професійного захворювання, який є неналежним доказом, оскільки складений з істотними порушеннями, колегія суддів не може прийняти до уваги, оскільки позивач за первісним позовом не є відповідачем за зустрічним позовом, жодних позовних вимог до нього не заявлено.

Колегія суддів наголошує на тому, що повернення зустрічного позову не позбавляє особу права пред`явити позов у загальному порядку, а тому не є обмеженням доступу до правосуддя.

Таким чином, встановивши, що первісний та зустрічний позови виникають з різних правовідносин, не є взаємопов`язаними та об`єднання їх в одне провадження та спільний їх розгляд є недоцільним, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про повернення зустрічного позову.

Доводи апеляційної скарги, матеріали справи та зміст оскаржуваного судового рішення не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, які передбачені нормами ЦПК України, як підстави для скасування рішення.

Згідно із статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи зазначене, відповідно до ст. 375 ЦПК України апеляційні скарги підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 367, 374, 375 ЦПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства ДТЕК Павлоградвугілля залишити без задоволення.

Ухвалу Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 06 липня 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених пунктом 2 частини 3 статті 389 ЦПК України.

Головуючий суддя М.О. Макаров

Судді Е.Л. Демченко

Т.Р. Куценко