№ провадження 6/646/173/2023
Справа № 2-3666/2008
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 вересня 2023 року м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м.Харкова Блага І.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 08.08.2008 р. у справі № 2-3666/2008,-

в с т а н о в и в:

На адресу суду надійшла вказана заява ОСОБА_1 , в якій вона просить суд скасувати заходи забезпечення позову, накладені ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 08.08.2008 р. у справі № 2-3666/2008 у вигляді арешту нерухомого майна квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Дослідивши матеріали заяви, суддя приходить до наступного висновку.

Так, порядок скасування заходів забезпечення позову регулюється ст.158 ЦПК України.

Згідно з ч.1 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» визначено, що із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Відповідно до ч.1 ст.42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Зі змісту поданої заяви вбачається, що батько заявниці ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , а заявниця ОСОБА_1 є його спадкоємицею.

Заявниця ОСОБА_1 як спадкоємиця після смерті ОСОБА_2 у зв`язку із накладеним арештом на квартиру позбавлена можливості реалізувати свої спадкові права.

Вирішуючи питання можливості прийняття до провадження заяви ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, суд звертає увагу на наступне.

З ч.1 ст.158 ЦПК України вбачається, що цивільним процесуальним законом визначено лише два суб`єкта наділених правом ініціювання питання про скасування вжитих судом заходів забезпечення позову, а саме безпосередньо судом або учасником справи, в межах якої судом вживалися такі заходи.

Натомість заявниця ОСОБА_1 процесуального статусу учасника справи, в межах якої судом було постановлено ухвалу про вжиття заходів забезпечення позову, не має, а тому вона не наділена правом ініціювання питання про їх скасування.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Оскільки законом не встановлені наслідки подання заяви про скасування заходів забезпечення особою, яка не є учасником справи, суд вважає за можливе застосувати аналогію закону.

Згідно з вимогами п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Враховуючи викладене заява ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову підлягає поверненню заявнику, відповідно до положень п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України.

Одночасно з цим, суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_1 право на звернення до суду з відповідною позовною заявою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.158, 185, 258-261,353,354ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову, накладених ухвалою Червонозаводського районного суду м.Харкова від 08.08.2008 р. у справі № 2-3666/2008 повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Харківського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано - після закінчення апеляційного провадження.

Суддя І.С.Блага