Провадження № 2-з/761/654/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Аббасової Н.В.,

при секретарі: Сухині А.С.,

за участі:

позивача за первісним позовом: ОСОБА_1 ,

представника позивача за первісним позовом: ОСОБА_2 ,

позивача за зустрічним позовом: ОСОБА_3 ,

третя особа: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про забезпечення зустрічного позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітніх дітей з матір`ю та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_5 про визначення (залишення) місця проживання малолітніх дітей з батьком,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітніх дітей з матір`ю та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_5 про визначення (залишення) місця проживання малолітніх дітей з батьком.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06.09.2022 року відкрито провадження у вказаній справі.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 31.10.2022 року прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації про визначення (залишення) місця проживання малолітніх дітей з батьком то об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітніх дітей з матір`ю.

07.09.2023 на адресу суду надійшла заява позивача за зустрічним позовом ОСОБА_3 про забезпечення позову, відповідно до якої заявник просить вжити заходів забезпечення позову шляхом встановлення наступного графіку перебування ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 :

- Кожний не парний тиждень року, з 15-ї години понеділка до 15-ї години понеділка наступного тижня, за місцем проживання батька АДРЕСА_1 , без обмеження місця прогулянок та відпочинку, без присутності матері.

- Кожний парний тиждень року, з 15-ї години понеділка до 15-ї години понеділка наступного тижня за місцем проживання матері АДРЕСА_2 , без обмеження місця прогулянок та відпочинку, без присутності батька.

Кожен з батьків планує додаткові (позашкільні) заняття з дитиною з урахуванням свого графіку, або за письмовим погодженням між батьками.

Для правильного розрахунку графіка побачень: тиждень який починається з понеділка та містить дату 1 січня - вважається першим (непарним) тижнем року.

Встановити строк пред`явлення ухвали про забезпечення позову до виконання - до ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме досягнення ОСОБА_6 14-ти років.

В обґрунтування заяви посилається на те, що на даний час малолітня ОСОБА_6 перебуває з мамою. Батько готовий займатися вихованням ОСОБА_7 та приділяти їй час, однак через відсутність графіку перебування ОСОБА_7 у батька, між батьками постійно виникають непорозуміння. З кожним днем, зв`язки батька з дитиною стають дедалі слабкішими, дитина відвикає від батька, починає його сприймати як сторонню особу. Крім того, тривале відсторонення дитини від батька, позбавлення її батьківської любові та піклування, формує у дитини невірне уявлення про роль батька у стосунках із дитиною, що може в подальшому призвести до відсторонення від власних дітей.

Заявник в судовому засіданні подане ним клопотання підтримав у повному обсязі, з підстав зазначених у заяві.

Позивач та представник позивача за первісним позовом заперечували щодо задоволення заяви про забезпечення позову шляхом встановлення графіку спілкування з дитиною, оскільки така заява не стосується предмету позову.

Представник Служби у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної в м.Києві державної адміністрації заперечувала щодо задоволення заяви.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що заява ОСОБА_3 про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частинами першою та другою статті 149 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, у тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Перелік видів забезпечення позову передбачений статтею 150 ЦПК України, у якій, зокрема, визначено, що позов забезпечується забороною вчиняти певні дії (пункт 2 частини першої статті 150 ЦПК України у редакції, чинній на момент розгляду заяви про забезпечення позову судом першої інстанції); а також встановленням обов`язку вчинити певні дії (пункт 3 частини першої статті 150 ЦПК України).

Обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення заяви про забезпечення позову. Крім того, особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна довести відповідність (адекватність) засобу забезпечення позову. При цьому, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з врахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, у тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення у разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729 цс 19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду у разі задоволення позову.

Судове рішення про визначення місця проживання дитини спрямовано на передачу дитини від однієї особи (батька/матері) до іншої особи (матері/батька).

Відповідно до ст. 158 СК України за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення органу опіки та піклування є обов`язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов`язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Відповідно до ч. 1, 2, 4 ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. У разі ухилення від виконання рішення суду особою, з якою проживає дитина, суд за заявою того з батьків, хто проживає окремо, може передати дитину для проживання з ним.

Позивачем за зустрічним позовом по справі не доведено, що невжиття заходів забезпечення позову запропонованим способом може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду про визначення місця проживання дитини, крім того, визначення графіку спілкування дитини з батьками є окремим предметом судового розгляду та не може бути визначене як захід забезпечення позову по справі про визначення місця проживання дитини.

Наслідком розгляду спору у даній справі є визначення місця проживання дитини. Встановлення способу участі одного з батьків у спілкуванні та вихованні дитини будь - яким чином не впливає на можливість чи неможливість виконання рішення суду за наслідками розгляду даної справи.

За таких обставин, суд прийшов до висновку, що заява ОСОБА_3 про вжиття заходів забезпечення позову не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.149, 151, 153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

У вжитті заходів забезпечення зустрічного позову за заявою ОСОБА_3 у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітніх дітей з матір`ю та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Шевченківської районної у місті Києві державної адміністрації, ОСОБА_5 про визначення (залишення) місця проживання малолітніх дітей з батьком, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складання її повного тексту до Київського апеляційного суду.

Суддя: Н.В. Аббасова