ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Постанова

іменем України

справа №766/23990/19

провадження №22ц/819/108/23

12 жовтня 2023 року м. Херсон

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючий: Бездрабко В.О. (суддя доповідач)

Судді : Вейтас І.В.

Кузнєцової О.А.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 на рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 21 січня 2022 року, постановлене під головуванням судді Ус О.В., у цивільний справі за позовом Акціонерного товариства «Херсонобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

встановив:

В листопаді 2019 року АТ «Херсонобленерго» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікової електричної енергії.

Позов мотивований тим, що відповідач є споживачем електричної енергії, яка надається об`єкту нерухомого майна (олійня, міні пекарня та житлова частина домоволодіння), розташованого за адерсою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , на підставі договору від 05 травня 2004року на постачання електричної енергії №1230, який укладений між АТ «Херсонобленерго» та ОСОБА_2 , як фізичною особою-підприємцем.

30 листопада 2016 року за результатами проведеної перевірки дотримання споживачем Правил користування електричною енергією (далі - Правила), уповноваженими працівниками АТ «Херсонобленерго» при перевірці лічильника електроенергії, встановленого на об`єкті споживача, виявлено порушення підпункту 10.2.26 Правил, а саме, у вигляді пошкоджень приладу обліку - тріщини на частинах корпусу електролічильника та сліди клейкої речовини на корпусі, які свідчать про втручання в параметри розрахункового засобу обліку. За фактом виявленого порушення складений відповідний акт №130837 від 30 листопада 2016р., підписаний відповідачем із зауваженнями про його незгоду з виявленими порушеннями, оскільки тріщини розташовані під опломбованими виробником лічильника пломбами, які не пошкоджені.

У зв`язку із запереченням ОСОБА_1 факту пошкодження ним електролічильника, прилад обліку був направлений позивачем для проведення експертизи.

Позивач вказав, що згідно експертного висновку №229-К від 21 березня 2017року, проведеного Херсонським НДЕКЦ, фактично підтверджено наявність пошкоджень елементів цоколю та каналів для пломбування гвинтів для кріплення корпусу у вигляді їх відламування від внутрішньої поверхні цоколю, через що не забезпечувалася неможливість несанкціонованого доступу до його внутрішніх частин та дозволяла отримати доступ до внутрішніх частин лічильника без пошкодження пломбувального матеріалу шляхом відокремлених каналів з пломбувальними гвинтами від гнізд на корпусі лічильника.

16 травня 2017року відповідач був запрошений на засідання комісії по розгляду акту порушення, на яке не з`явився. Відповідно до п. 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, проведений розрахунок вартості необлікованої електричної енергії, за яким розмір заподіяних відповідачем збитків склав 42 475,15 грн. Посилаючись на те, що відповідач в добровільному порядку не відшкодовує завдані збитки, АТ «Херсонобленерго» просило суд стягнути з ОСОБА_1 на користь товариства вартість необлікованої електричної енергії в розмірі 42 475,15 грн. та понесені судові витрати по справі.

Рішенням Херсонського районного суду Херсонської області від 21 січня 2022 року в задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства «Херсонобленерго» відмовлено.

Відмовивши у задоволенні заявлених вимог, суд першої інстанції виходив з недоведеності позивачем належними та допустимими доказами факту втручання відповідача в роботу приладу обліку електроенергії та безоблікове споживання електричної енергії.

Суд зазначив, що при обстеженні електролічильника споживача не виявлено порушень цілісності пломб, пломбувального матеріалу, гвинтів та інших елементів, які б свідчили про втручання у роботу приладу обліку. Наданий позивачем експертний висновок від 21 березня 2017року підтвердив лише наявність механічних пошкоджень корпусу приладу обліку (тріщини полімерного матеріалу, з якого виготовлений лічильник, в місцях його кріплення), однак в ході розгляду справи не встановлено, що виявленні пошкодження вплинули на роботу електроприладу, зокрема на покази приладу обліку електричної енергії НІК 2301 №0285937.

При ухваленні рішення суд, серед іншого, взяв до уваги лист ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» (виробника приладу обліку) від березня 2018року, згідно якого при з`єднанні цоколю та кожуха (верхньої та нижньої частини корпусу) лічильника НІК 2301 А112 виробником використовувався клей, а сама конструкція лічильника виключає можливість доступу до плати лічильника без пошкодження елементів його корпусу, заводських пломб та пломбувальних гвинтів.

Також суд врахував і висновки проведеної позивачем метрологічної експертизи від 14 грудня 2016року, за якими пломби лічильника пошкоджень не мають, метрологічні характеристики приладу відповідають вимогам стандарту для даного типу лічильника. Електролічильник визнаний придатним для застосування.

До спірних правовідносин суд застосував, у тому числі, положення Правил користування електричною енергією від 31 липня 1996року, які були чинними на час складання акту про порушення від 30 листопада 2016року.

Не погодившись з рішенням суду, Акціонерне товариство «Херсонобленерго» подало апеляційну скаргу, в якій, пославшись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просило рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 21 січня 2022 року скасувати, прийняти у справі нове судове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі та покладення судових витрат на відповідача.

Апеляційна скарга мотивована тим, що на підставі договору №1230 від 05 травня 2004року ФОП ОСОБА_1 позивачем постачалася електрична енергія. За цим договором та згідно п.3.3 Правил на споживача покладена відповідальність за збереження та цілісність розрахункового засобу обліку.

В ході перевірки дотримання споживачем Правил користування електричною енергією, працівниками АТ «Херсонобленерго» було виявлено порушення відповідачем п.10.2.26 ПКЕЕ, а саме: пошкодження приладу обліку у вигляді виявлених на корпусі лічильника тріщин та слідів клейкої речовини.

Відповідач в порушення п.1.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року №562 (далі -Методика), своєчасно письмово не повідомив електропостачальника про виявлені ним пошкодження приладу обліку, а відтак згідно п.п.3 п.2.1 Методики на нього покладається відповідальність за пошкодження приладу обліку у вигляді пошкодження цілісності корпусу лічильника, що є самостійною підставою для стягнення з ОСОБА_1 вартості необлікованої електроенергії.

Апелянт зазначив, що застосування п.2.1 Методики не встановлює для електропостачальника обов`язку доводити експертизою факт втручання споживача в роботу приладу обліку, а тому висновки суду про протилежне є неправильними.

Апелянт вважає, що експертним висновком №229-К від 21 березня 2017року підтверджено наявність пошкоджень елементів цоколю та каналів для пломбувальних гвинтів для кріплення корпусу у вигляді їх відламування від внутрішньої поверхні цоколю, через що не забезпечується неможливість несанкціонованого доступу до його внутрішніх частин та дозволяє отримувати доступ до внутрішніх частин лічильника без пошкодження пломбувального матеріалу шляхом відокремлення каналів з пломбувальними гвинтами від гнізд на корпусі лічильника, а відтак суд помилково відмовив у задоволенні позовних вимог АТ «Херсонобленерго».

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходив, що в силу ч.3 ст. 360 ЦПК України не є перешкодою для перегляду судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Справу розглянуто апеляційним судом відповідно до положень ст.369 ЦПК України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення учасників справи.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Фактичні обставини справи, встановлені судом

05 травня 2004 року між публічним акціонерним товариством «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго», правонаступником якого є акціонерне товариство «Херсонобленерго» та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , укладено договір про постачання електричної енергії № 1230.

В пункті 4.2.3 договору сторони погодили, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача:

-самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

-пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

-споживання електроенергії поза засобами обліку;

-інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 9.4 визначено, що договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2009року. Договір вважається продовженим на наступний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

В ході розгляду справи сторонами не заперечувалася дійсність зазначеного договору, а отже слід вважати, що правовідносини між сторонами регулюються, у тому числі, положеннями цієї угоди.

Згідно додатку №5 до договору об`єктами споживача та точками обліку активної електроенергії визначалися олійня та міні пекарня, розташовані за адресою АДРЕСА_1 та житлова частина домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 (а.с.12-18).

Згідно довідки №002159/02 від 04 травня 2016р. до Єдиного державного реєстру фізичних осіб підприємців внесено запис про припинення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 , але ця інформація відповідачем не була доведена до відома позивача, а договір на постачання електричної енергії №1230 не розірваний.

30 листопада 2016 року за результатами проведеної перевірки дотримання споживачами Правил користування електричною енергією, уповноваженими працівниками АО «Херсонобленерго» при перевірці лічильника електроенергії, встановленого на об`єкті споживача, при користуванні електричною енергією за адресою АДРЕСА_1 , виявлено порушення підпункту 10.2.26 Правил у вигляді пошкоджень приладу обліку - тріщини на частинах корпусу приладу обліку, сліди клейкої речовини на корпусі лічильника, явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку.

За фактом виявленого порушення складений акт № 130837 від 30 листопада 2016 року, який підписаний споживачем із зауваженням, за якими ОСОБА_1 заперечував факт пошкодження ним приладу обліку, оскільки виявленні тріщини на корпусі лічильника знаходилися під опломбованими заводом двома пломбами (а.с.19-21).

Прилад обліку був вилучений представниками позивача та направлений для проведення експертних досліджень.

Згідно висновку ДП «Херсонстандартметрологія» від 14 грудня 2016року зовнішній вигляд вилученого у відповідача електролічильника НІК 2301 АП2 є задовільним; повірка електричної міцності ізоляції витримана; метрологічні характеристики приладу відповідають вимогам стандарту; лічильник визнано придатним до застосування (а.с.111-112).

За висновком експертного дослідження № 229-К від 21 березня 2017 р. судового експерта Херсонського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру встановлено, що електролічильник містить механічні пошкодження у вигляді: розпливу речовини сірого кольору в місцях з`єднання кришки з корпусом; тріщин та відколів полімерного матеріалу верхнього та нижнього (лівого та правого) каналів для пломбувальних гвинтів кріплення; тріщин полімерного матеріалу в місці з`єднання ніжного лівого гнізда кріплення пломбувального гвинта з корпусом; тріщин полімеру нижнього лівого гнізда для пломбувального гвинта кріплення (в поглибленні на задній стінці корпусу електролічильника); відсутність фрагмента корпусу на задній стінці в місці розміщення отвору для кріплення електролічильника; в місці, де відсутній фрагмент полімеру, воно має нерівну поверхню, відколи та тріщини полімеру; відокремлення від корпусу верхнього гнізда для пломбувального гвинта; в місці де раніше верхнє гніздо з`єднувалося з корпусом, вони (корпус та торцева частина гнізда) мають нерівну поверхню, відколи, траси та тріщини полімеру; хаотично розташованих подряпин з потертостями експлуатаційного та виробничого характеру на зовнішніх та внутрішніх поверхнях електролічильника.

Характер вищеописаних слідів свідчить про те, що вказані механічні пошкодження лічильника утворені шляхом розколювання (розламування полімерного матеріалу, з якого виготовлено його корпус, внаслідок прикладання механічного зусилля на полімер з подальшою його деформацією та руйнуванням, обумовленими крихкістю полімерного матеріалу (а.с. 22-29).

На засідання комісії по розгляду акту порушення Правил споживач не з`явився, засідання комісії АТ «Херсонобленего» проведено за його відсутності, та відповідно до п. 2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначено розмір не облікованої електроенергії у сумі 42 475,15 грн. (а.с.31,32).

У березні 2018року ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» (виробник приладу обліку) повідомило відповідача про те, що при з`єднанні цоколю та кожуха (верхньої та нижньої частини корпусу) лічильника НІК 2301 А112 виробником використовувався клей, а сама конструкція лічильника виключає можливість доступу до плати лічильника без пошкодження елементів корпусу лічильника, заводських пломб та пломбувальних гвинтів (а.с.97).

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції і застосовані норми права

Відповідно до ст.19 ч.1 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Статтею 48 ЦПК України визначено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем та відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

В той же час Господарським кодексом України також встановлено, що сторонами в судовому процесі господарської юрисдикції - позивачами і відповідачами - можуть бути і фізичні особи, які не є підприємцями, а винятки, коли спори, стороною яких є фізична особа, що не є підприємцем, не підлягають розгляду у господарських судах, чітко визначені положеннями статті 20 цього Кодексу.

Відтак господарські суди мають юрисдикцію щодо розгляду за п.1 ч.1 ст.20 ГПК України спорів, у яких стороною є фізична особа, яка на дату подання позову втратила статус суб`єкта підприємницької діяльності, якщо ці спори пов`язані, зокрема, з підприємницькою діяльністю, що раніше здійснювалася зазначеною фізичною особою, зареєстрованою підприємцем. Тобто, критерієм віднесення справ до господарської юрисдикції визначено наявність між сторонами саме господарських правовідносин залежно від предмета правовідносин.

Аналіз змісту та підстав поданого позову свідчить про те, що спір між сторонами виник щодо стягнення вартості необлікованої електроенергії, яка надавалася постачальником відповідачу, як фізичній особі, до житлової частини домоволодіння ОСОБА_1 , розташованого за адресою АДРЕСА_1 (про що зазначено в акті про порушення від 30 листопада 2016року), а відтак розгляд спору належить до цивільної юрисдикції.

Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Статею 26 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 , чинні на час виникнення спірних правовідносин, регулювали відносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії).

Відповідно до пунктів 1.3 та 5.1 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Пунктом 3.3 ПКЕЕ передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до підпунктів 1, 2, 4, 21, 26 та 27 пункту 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; додержуватись вимог нормативно-технічних документів та умов договорів; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до пункту 3.3 ПКЕЕ відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

За змістом пункту 1.2 ПКЕЕ збитки (з вини споживача) - це витрати, недоотримана вигода (за винятком доходу від реалізації недоврахованої електричної енергії) постачальника електричної енергії або електропередавальної організації (основного споживача), яких вони зазнали внаслідок пошкодження електроустановок через зловмисну чи недбалу діяльність споживача (субспоживача) або інших осіб, та вартість робіт і послуг, необхідних для відновлення електроустановок та електропостачання, а недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно. Отже, вартість необлікованої електроенергії є платою за поставлену електричну енергію.

Відповідно до пункту 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів, перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики.

Згідно підпункту 3 пункту 2.1 Методики вона застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ та в разі виявлення таких порушень ПКЕЕ, зокрема, пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу цього індикатора), використання фазозсувного трансформатора тощо).

За положеннями пункту 1.2 Методики вона не застосовується у разі своєчасного (до виявленого порушення представниками енергопостачальника) письмового повідомлення споживачем енергопостачальника про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, пошкодження або зрив пломб та за відсутності явних ознак втручання в роботу приладів (систем).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 жовтня 2022року у справі №906/513/18, суд касаційної інстанції дійшов правового висновку про те, що «невиконання особою, передбаченого пунктом 3.3 і підпунктом 26 пункту 10.2 ПКЕЕ обов`язку зі збереження пломби з тавром електропередавальної організації та не повідомлення енергопостачальника про її зрив у порядку, передбаченому абзацом другим пункту 1.2 Методики, є підставою для постачальника електричної енергії для нарахування відповідно до пунктів 6.40, 6.41 ПКЕЕ та підпункту 2 пункту 2.1 Методики вартості необлікованої електроенергії (плати за поставлену електричну енергію) без встановлення, чи мало місце безоблікове споживання споживачем електричної енергії (пункт 9.3)».

З урахуванням наведеного колегія суддів визнає прийнятними доводи апеляційної скарги АТ «Херсонобленерго» про те, що застосування п.2.1 Методики не встановлює для електропостачальника обов`язку доводити факт втручання споживача в роботу приладу обліку, за умов пошкодження споживачем корпусу електролічильника, що є самостійною підставою для нарахування вартості необлікованої електроенергії.

Разом із цим, відповідно до частини першої та третьої ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Згідно із частинами першою та шостою ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Аналіз встановлених у справі фактичних обставин та наданих сторонами доказів дає підстави вважати, що позивач не довів обставин, з яким закон пов`язує можливість покладення на відповідача відповідальності у вигляді стягнення вартості необлікованої електроенергії за порушення ПКЕЕ.

Так, за договором про постачання електричної енергії №1230 та згідно ПКЕЕ на споживача ОСОБА_1 покладений обов`язок по збереженню засобу обліку електроенергії.

Згідно акту про порушення №130837 від 30 листопада 2016року на приладу обліку виявлені «тріщини на частинах корпусу, сліди клейкої речовини на корпусі лічильника, явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку».

Як зазначалося вище, сам виробник лічильника - ТОВ «НІК-ЕЛЕКТРОНІКА» підтвердив використання ним клею при з`єднанні цоколю та кожуха (верхньої та нижньої частини корпусу) лічильника НІК 2301 А112.

Згідно висновку експертного дослідження №229-К від 21 березня 2017року були виявлені механічні пошкодження корпусу лічильника у вигляді тріщин полімеру, з якого виготовлений лічильник, в місцях кріплення пломбувальних гвинтів (порушення пломб чи гвинтів не виявлено); відсутність фрагменту корпусу на задній стінці, в місці розташування отвору для кріплення електролічильника. Характер виявлених слідів дав підстави вважати, що вказані механічні пошкодження лічильника утворилися шляхом розколювання (розламування) полімерного матеріалу, обумовленого його крихкістю. Також експерт встановив, що будь-яких інших механічних пошкоджень (відколів, тріщин, тощо), які відрізняються від слідів експлуатаційного чи виробничого характеру не виявлено (дослідницька частина висновку).

Особисте трактування представником АТ «Херсонобленерго» зазначеного висновку експерта про те, що наявність пошкоджених елементів цоколю та каналів для пломбувальних гвинтів для кріплення корпусу у вигляді їх відламування від внутрішньої поверхні цоколю, через що не забезпечується неможливість несанкціонованого доступу до його внутрішніх частин без пошкодження пломбувального матеріалу, слід визнати недоведеним перед судом в силу його невідповідності змісту експертного висновку, у тому числі щодо виявлених механічних пошкоджень лічильника, їх локалізацією та характером утворення.

Відсутність фрагменту корпусу на задній стінці, в місці розташування отвору для кріплення електролічильника, ймовірно утворився при встановленні лічильника та візуально (без зняття приладу обліку) не міг бути виявленим споживачем, що унеможливило для останнього повідомлення про це постачальника.

Зазначені у акті від 30 листопада 2016року порушення у вигляді наявності «явних ознак втручання в параметри розрахункового засобу обліку» не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

Отже, проаналізувавши зібранні у справі докази, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог АТ «Херсонобленерго» про стягнення з ОСОБА_1 вартості необлікованої електричної енергії, оскільки виявлені механічні пошкодження корпусу електролічильника споживача (тріщини, подряпини, скол корпусу) за механізмом їх утворення слід віднести до пошкоджень експлуатаційного та виробничого характеру, які не становлять пошкоджень приладу обліку, за якими настає цивільна відповідальність, передбачена підпунктом 3 пункту 2.1 Методики.

З огляду на викладене, колегія суддів, розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що суд першої інстанції порушень норм матеріального та процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Згідно ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.367, 374, 375, 382-384 ЦПК України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Херсонобленерго» залишити без задоволення, а рішення Херсонського міського суду Херсонської області від 21 січня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених ч. 3 ст. 389 ЦПК України.

Головуючий: В.О. Бездрабко

Судді: І.В. Вейтас

О.А. Кузнєцова