Провадження № 6/761/993/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2023 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Фролової І.В.,

секретаря судового засідання - Коломійця А.Д.,

за участю:

представника заявника - Ткаченко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Іванюта Іван Миколайович про визнання виконавчого документу таким, що не підлягаю виконанню, -

В С Т А Н О В И В:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з заявою про визнання виконавчого документу таким, що не підлягаю виконанню.

У своїй заяві просив суд визнати виконавчий лист Шевченківського районного суду м. Києва від 09 серпня 2023 року по справі №761/10596/22, згідно якого стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості 1/2 автомобіля марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний, у розмірі 622 300 (шістсот двадцять дві тисячі триста) гривень 00 копійок, таким, що не підлягає виконанню.

Подану заяву обґрунтовує тим, що у провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна об`єктом спільної сумісної власності, стягнення грошової компенсації. Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року позовну заяву було задоволено. Було вирішено: «Визнати транспортний засіб марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний, об`єктом спільної сумісної власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ). Автомобіль марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний - залишити у власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ). Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості 1/2 автомобіля марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний, у розмірі 622 300 (шістсот двадцять дві тисячі триста) гривень 00 копійок. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 6 823 (шість тисяч вісімсот двадцять три) гривень 00 копійок.». 09 серпня 2023 року Шевченківським районним судом м. Києва було видано виконавчий лист. Заявник вказує, що ним було подано 02 серпня 2023 року до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення, а відтак не було пропущено строк апеляційного оскарження. Водночас, 21 серпня 2023 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Іванютою І.М. було відкрито виконавче провадження №72587294.

Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 23.08.2023 року матеріали цивільної справи було передано на розгляд судді Фроловій І.В.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 06 вересня 2023 року було відкрито провадження у справі, призначено справу до розгляду.

31 серпня 2023 року на адресу суду надійшла заява про стягнення а користь Відповідача безпідставно одержаних стягувачем за виконавчим документом грошових коштів.

Зі змісту заяви заявник просив суд стягнути на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , безпідставно одержані стягувачем - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кошти у розмірі 307 404,61 (триста сім тисяч чотириста чотири гривні 61 коп.) гривні в рамках виконавчого провадження № 72587294 за виконавчим листом у справі № 761/10596/22;

08 вересня 2023 року на адресу суду надійшли заперечення на заяву від представника ОСОБА_2 , відповідно до змісту якої просили залишити заяву без задоволення.

Представник заявника - ОСОБА_3 в судовому засіданні просила заяву задовольнити та визнати виконавчий лист таким, що не підлягає виконанню.

Заінтересована особа в судове засідання не з`явилася, їх неявка в судове засідання не перешкоджає розгляду по суті.

Відповідно до ч. 3 ст. 432 ЦПК України неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод передбачено, що ніщо не перешкоджає особі добровільно відмовитись від гарантій справедливого судового розгляду у однозначний або у мовчазний спосіб. Проте для того, щоб стати чинною з точки зору Конвенції, відмова від права брати участь у судовому засіданні повинна бути зроблена у однозначний спосіб і має супроводжуватись необхідним мінімальним рівнем гарантій, що відповідають серйозності такої відмови. До того ж, вона не повинна суперечити жодному важливому громадському інтересу рішення ЄСПЛ (Hermi проти Італії, § 73; Sejdovic проти Італії § 86).

Окрім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини- в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (Рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України»).

Заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши матеріали цивільної справи та долучені до заяви докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 18 Цивільного процесуального кодексу України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Шмалько проти України» від 20липня 2004року вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду (пункт 43).

Аналогічної позиції дотримується Конституційний Суд України, який неодноразово зазначав, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13 грудня 2012 року № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012.

Як убачається з матеріалів цивільної справи, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року позовну заяву було задоволено.

Було вирішено: «Визнати транспортний засіб марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний, об`єктом спільної сумісної власності ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ).

Автомобіль марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний - залишити у власності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості 1/2 автомобіля марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний, у розмірі 622 300 (шістсот двадцять дві тисячі триста) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 6 823 (шість тисяч вісімсот двадцять три) гривень 00 копійок.».

09 серпня 2023 року Шевченківським районним судом м. Києва було видано представнику адвоката позивача ОСОБА_4 - Чубукіній Аліні Богданівні., виконавчий листи у справі №761/10596/22 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості 1/2 автомобіля марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний, у розмірі 622 300 (шістсот двадцять дві тисячі триста) гривень 00 копійок. Вказане підтверджується розпискою, яка міститься в матеріалах справи (а.с.160).

Одночасно з цим, як вбачається з долучених до матеріалів справи заявником доказів, останнім було подано до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року у справі №761/10596/22, про що свідчить штамп канцелярії суду (Вхідний № 94526 від 02.08.2023).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 07 серпня 2023 року було відкрито апеляційне провадження №22-ц/824/13598/2023.

Одночасно з цим, на підставі виконавчого листа, постаною Приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Іванюти І.М. від 21 серпня 2023 року було відкрито виконавче провадження №72587294.

З копії розпорядження № 72587294 від 22.08.2023 року, в якому зазначено про надходження грошових коштів у загальному розмірі 338 742,58 гри. на рахунок з обліку депозитних сум при примусовому виконанні виконавчого документа № 761/10596/22 та про переховування із зазначеної суми на користь приватного виконавця Іванюти І.М. 30 740,47 грн., на користь Позивача ( ОСОБА_2 ) 307 404,61 грн., на користь ДП «НІС» 69 грн. та 528,50 грн. витрат виконавчого провадження.

Списання зазначених коштів в рамках стягнення за виконавчим провадженням також підтверджено платіжними інструкціями № 10689, 10690, 10687, 10688, що зберігаються в матеріалах виконавчого провадження № 72587294; платіжними інструкціями, сформованими Відповідачем у АТ КБ «ПриватБанк» та випискою з депозитного рахунку № 202/478529/23.

Щодо вимог заявника про визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 432 ЦПК України, суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню.

За нормою ч. 2 ст. 432 ЦПК України, суд визнає виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню повністю або частково, якщо його було видано помилково або якщо обов`язок боржника відсутній повністю чи частково у зв`язку з його припиненням, добровільним виконанням боржником чи іншою особою або з інших причин.

Отже, закон передбачає можливість визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, якщо він виданий компетентним судом і є належним виконавчим документом, однак наявними є обставини, які виключають необхідність проведення виконавчих дій за цим виконавчим документом.

Визначені частиною 2 ст. 432 ЦПК України підстави для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, поділяються на дві групи: матеріально-правові (зобов`язання можуть припинятися внаслідок добровільного виконання обов`язку боржником поза межами виконавчого провадження, припинення зобов`язань переданням відступного, зарахуванням, за домовленістю сторін, прощенням боргу, неможливістю виконання) та процесуально-правові, до яких відносяться обставини, що свідчать про помилкову видачу судом виконавчого листа, зокрема: видача виконавчого листа за рішенням, яке не набрало законної сили (крім тих, що підлягають негайному виконанню); коли виконавчий лист виданий помилково за рішенням, яке взагалі не підлягає примусовому виконанню; видача виконавчого листа на підставі ухвали суду про затвердження мирової угоди, яка не передбачала вжиття будь-яких примусових заходів або можливості її примусового виконання і, як наслідок, видачі за нею виконавчого листа; помилкової видачі виконавчого листа, якщо вже після його видачі рішення суду було скасоване; видачі виконавчого листа двічі з одного й того ж питання у разі віднайдення оригіналу виконавчого листа вже після видачі його дубліката; пред`явлення виконавчого листа до виконання вже після закінчення строку на таке пред`явлення.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не можу ґрунтуватися на припущеннях.

Аналізуючи зібрані по справі матеріали, суд приходить до висновку про те, що наявні процесуально-правові підстави для визнання виконавчого листа таким, що не підлягає виконанню, оскільки на момент видачі виконавчого листа позивачу, рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 25 квітня 2023 року у справі №761/10596/22 не набрало законної сили, а відтак суд доходить висновку, що виконавчий лист на підставі вказаного рішення було видано помилково.

За наведених обставин та наданих документів вимоги заяви про визнання виконавчого листа такими, що не підлягають виконанню є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо вимог заявника про стягнення коштів, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 2 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч. 4 ст. 432 ЦПК України вбачається, що про виправлення помилки в виконавчому документі та визнання його таким, що не підлягає виконанню, суд постановляє ухвалу. Якщо стягнення за таким виконавчим документом уже відбулося повністю або частково, суд одночасно з вирішенням вказаних питань на вимогу боржника стягує на його користь безпідставно одержане стягувачем за виконавчим документом.

Щодо вказаного суд зазначає, що відповідно до частин першої, другої статті 1212 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

За правовою природою конструкція зобов`язання, що виникає з безпідставного набуття майна (безпідставного збагачення), є формою реалізації охоронного правовідношення та виконує компенсаторну функцію. Зобов`язання, що виникають внаслідок безпідставного збагачення є протилежністю до зобов`язання з правочинів (договорів). Правочин, зокрема договір, як належна правова підстава встановлює зобов`язання з передання речі, виконання робіт (надання послуги), сплати коштів. Відповідно, за відсутності (або у подальшому відпадіння) правової підстави в особи виникає зобов`язання повернути те, що було отримано безпідставно (кондикція). Отримання майна, набутого без підстави, призводить до реституційного ефекту, прямо протилежного тому, що передбачено договором. Загальною ознакою кондикції є відсутність (або відпадіння у подальшому) правової підстави для утримання майна, набутого особою, до якої потерпілий звертається з кондикційним позовом.

Відповідно до матеріалів справи вбачається, що наразі, ухвалою Київського апеляційного суду від 07 серпня 2023 року було відкрито апеляційне провадження №22-ц/824/13598/2023.

Відтак відсутнє остаточне рішення у справі.

Одночасно з цим, суд звертає увагу на наступне, що відповідно до ч. 1, 2, 3, 5, 6, 9 ст. 444 ЦПК України, суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем.

Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

В пункті 3.2 рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011 вказано, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04вересня 2019 року по справі №569/15646/16-ц. У цій постанові також вказано, що суди на забезпечення такої гарантії відновлення прав учасників процесу, як поворот виконання рішення мають задовольняти відповідні заяви та повертати відповідачеві стягнуті кошти за скасованим судовим рішенням, у разі відсутності обмежень, установлених законом.

В постанові від 04 липня 2018 року по справі №310/11534/13-ц Велика Палата Верховного Суду під час ухвалення судового рішення за правилами цивільного судочинства вважала можливим керуватися однією з аксіом цивільного судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», що означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».

Стаття 444 ЦПК України не передбачає повороту виконання рішення лише у зв`язку зі скасуванням рішення суду першої інстанції. Обов`язковою умовою повороту виконання рішення є сплата боржником на користь стягувача надмірної суми коштів (надмірного обсягу майна), що перевищує суму коштів (обсяг майна), які були стягнуті за наслідками перегляду відповідного рішення.

Крім того, на правильність вищевказаного висновку суду вказує зміст рішення Конституційного Суду України від 02 листопада 2011 року № 13-рп/2011, де вказано, що інститут повороту виконання рішення спрямований, зокрема, на повернення саме неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій).

Отже, зважаючи на характер спірних правовідносин, суд наголошує на тому, що належному способу захисту інтересів позивача у даній справі відповідатиме заява про поворот виконання рішення суду, оскільки грошові кошти, які він просить стягнути у даній цивільній справі, сплачено ним на стадії виконання рішення суду.

На підставі викладеного, суд вважає за доцільне залишити вказані вимог без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 80, 259, 353-355, 431, 432 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа: ОСОБА_2 , Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Іванюта Іван Миколайович про визнання виконавчого документу таким, що не підлягаю виконанню - задовольнити частково.

Визнати виконавчий лист Шевченківського районного суду м. Києва від 09 серпня 2023 року по справі №761/10596/22, згідно якого стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію вартості 1/2 автомобіля марки BMW X5, номер кузова НОМЕР_1 , реєстраційний номер НОМЕР_2 , 2017 року випуску, колір чорний, у розмірі 622 300 (шістсот двадцять дві тисячі триста) гривень 00 копійок, таким, що не підлягає виконанню.

В решті вимог заяви - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали виготовлений 15 вересня 2023 року.

Суддя: