Справа № 212/2957/23
У Х В А Л А

12 жовтня 2023 року м. Кривий Ріг

Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі: головуючого - Чайкіна І.Б., за участю: секретаря судового засідання Лапіної А.В., розглянувши в порядку загального позовного провадження цивільну справу адвоката Сергієнка Дмитра Миколайовича, поданої в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ДНІПРОФІНАНСГРУП», ТРЕТІ ОСОБИ: ДЕРЖАВНИЙ РЕЄСТРАТОР ЛОЗУВАТСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОНУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ ЛЕСЬКО ОЛЕКСАНДР ВАСИЛЬОВИЧ, ПРИВАТНИЙ НОТАРІУС ДНІПРОВСЬКОГО МІСЬКОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ РИМСЬКА АНАСТАСІЯ ВІКТОРІВНА про скасування запису про проведену державну реєстрацію, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності на нерухоме майно,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла згадана позовна заява.

Протоколом автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 27.04.2023 року обрано головуючого у справі Чайкіна І.Б..

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17.05.2023 року позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі у загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 20.07.2023 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду на 22 серпня 2023 року. За клопотанням представника відповідача судовий розгляд було відкладено на 12 вересня 2023 року, яке було відкладено через неявку сторони позивача на 12.10.2023 року о 09.30 годині.

Позивач та його представник до суду повторно не з`явились, будь-яких клопотань на адресу суду від них не надходило.

Представником відповідача на електронну адресу суду було подано клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача та його представника.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до частин першої, третьої статті 131 ЦПК Україна учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

При зверненні до суду в позовній заяві представник позивача ОСОБА_3 вказав номер телефону НОМЕР_1 , та офіційну електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1 . (а.с.1).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

За загальним правилом ч. 5 ст.223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні положеннями ст. 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Такого правового висновку дійшов Верховний Суду у постановах від 15.04.2020 у справі № 201/10953/18-ц, від 06.11.2020 у справі № 727/2484/17.

Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишити позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.

Наведені правові висновки містяться у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 21.09.2020 у справі № 658/1141/18, від 11.03.2021 у справі № 558/9/18, від 29.11.2021 у справі № 552/6333/19.

Також у рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини під зловживанням правом, як матеріальним, так і процесуальним, необхідно розуміти таке його використання, яке спрямоване на боротьбу із закладеним у ньому ж позитивним регулятивним потенціалом, в тому числі, що суперечить принципу правової визначеності. У рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав на те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що його безпосередньо стосуються, утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, не допускати свідомих маніпуляцій, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

При цьому цивільний процесуальний закон надає учасникам справи різні можливості для забезпечення їхніх прав брати участь у судовому процесі, довести обставини, які мають значення для справи і на які вони посилаються як на підставу своїх вимог або заперечень, та бути почутими у суді.

Зокрема, ч. 1 ст. 58 ЦПК України визначає, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Також ст. 212 ЦПК України передбачає право особи приймати участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції як з приміщення іншого суду, так і поза приміщенням суду.

Однак реалізацію даних цивільних прав таким чином, щоб забезпечити свою участь у судових засіданнях, позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Сергієнко Дмитро Миколайович не здійснили, що дає підстави вважати про відсутність у ОСОБА_1 волевиявлення на подальший судовий розгляд цивільної справи, ініціатором якої був сам позивач через представника.

Суд звертає увагу, що неявка позивача у судові засіданні мала систематичний характер, що призводило до необхідності постійного відкладення таких судових засідань.

Крім цього, суд зазначає, що наявність поважних причин у представника позивача для нез`явлення у судове засідання не звільняє позивача від обов`язку прибувати до суду за умови відсутності клопотання про розгляд справи без участі позивача. Аналогічний обов`язок покладається і на представника сторони.

Позивач ОСОБА_1 про дату судового засідання 12.10.2023 року о 09.30 годині був повідомлений за допомогою смс- повідомлення за номером телефону, який вказано у позовній заяві, що підтверджується довідкою про доставку смс - повідомлення (а.с.156), однак на призначений час до суду не з`явився, причини неявки суду не повідомив, клопотань на адресу суду про відкладення розгляду справи або про розгляд справи у його відутність не подав.

Разом з тим представник позивача - адвокат Сергієнко Д.М., будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового засідання, 12.09.2023 року о 09.15 годині не з`явився, будучи повідомленим під звукозапис про дату засідання (а.с. 146-147), надіслав 12.09.2023 року о 10:28:19 годин чергове клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із запровадженням на території України воєнного стану та хворобою (а.с.153-154)

Про дату засідання 12.10.2023 року о 09.30 годині представника позивача ОСОБА_3 було повідомлено на офіційну електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 та за номером телефону, що підтверджується наявними у справі довідками про доставку (а.с.157-159), не з`явився у судове засідання, докази поважності причин неявки суду не надав.

За таких обставин суд доходить висновку,що позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Сергієнко Д.М. неодноразово своєчасно та належним чином повідомлялися про дату, час та місце розгляду справи, докази поважності причин не прибуття в судові засідання не надали, заяв про розгляд справи за їх відсутності суду не подавали.

Тривалий розгляд справи у зв`язку з неявкою у судові засідання позивача та його представника порушує права відповідачів на розгляд справи у розумні строки та прийняття за наслідками розгляду рішення, яке останні зобов`язані виконувати.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Ураховуючи викладене, суд вважає, що вказаний позов слід залишити без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання.

При цьому суд роз`яснює, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, позивач має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.ст. 10-13, 43, 49, 60, 62, 89, 95, 128, 131, 183, 210, 223, 247, 257, 353-354 ЦПК України, суд, -

постановив:

Позовну заяву адвоката Сергієнка Дмитра Миколайовича, поданої в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ФІНАНСОВА КОМПАНІЯ «ДНІПРОФІНАНСГРУП», ТРЕТІ ОСОБИ: ДЕРЖАВНИЙ РЕЄСТРАТОР ЛОЗУВАТСЬКОЇ СІЛЬСЬКОЇ РАДИ КРИВОРІЗЬКОГО РАЙОНУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ ЛЕСЬКО ОЛЕКСАНДР ВАСИЛЬОВИЧ, ПРИВАТНИЙ НОТАРІУС ДНІПРОВСЬКОГО МІСЬКОГО НОТАРІАЛЬНОГО ОКРУГУ РИМСЬКА АНАСТАСІЯ ВІКТОРІВНА про скасування запису про проведену державну реєстрацію, витребування майна з чужого незаконного володіння, визнання права власності на нерухоме майно- залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом 15-ти днів з дня її складення до Дніпровського апеляційного суду. Учасник справи, якому ухвала суду не були вручені у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала суду складена 12 жовтня 2023 року.

Суддя І. Б. Чайкін