Справа № 304/1450/22 Провадження № 2/304/51/2023
У Х В А Л А

05 жовтня 2023 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого - судді Ганька І.І.,

за участі секретаря судового засідання Галас Т.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання позивача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за її позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася в суд з позовом до ОСОБА_2 , в якому просила стягнути з останнього на її користь 412 720 грн, з яких 132 713,54 грн майнової шкоди, 210 006,46 грн збитків та 70 000 грн завданої моральної шкоди, а також відшкодувати понесені нею судові витрати. Свою позицію мотивувала тим, що вона є власницею автомобіля марки «Ніссан Х-Trail», номерний знак НОМЕР_1 , що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу. 08 вересня 2021 року о 17.15 год ОСОБА_2 , керуючи транспортним засобом марки «Дейво Ланос», номерний знак НОМЕР_2 , у порушення вимог п. 14.6 Правил дорожнього руху України, на перехресті вулиць Ужгородська та Б.Хмельницького у м. Перечин Закарпатської області, при виконанні обгону, не впевнився у безпечності такого, внаслідок чого зіткнувся з транспортним засобом марки «Ніссан Х-Trail», номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_1 , що призвело до механічних пошкоджень вказаних транспортних засобів. Постановою Перечинського районного суду Закарпатської області від 18 жовтня 2021 року у справі № 304/1170/21 ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 850 грн, а також присуджено до стягнення з останнього на користь держави 454 грн судового збору. Постановою Закарпатського апеляційного суду від 01 грудня 2021 року вказана постанова суду першої інстанції залишена в силі і відповідно набрала законної сили 01 грудня 2021 року. На момент ДТП цивільно-правова відповідальність відповідача була застрахована у АТ «СК Мега-Гарант» і страховик на виконання своїх обов`язків виплатив позивачу страхове відшкодування в межах ліміту відповідальності в розмірі 127 400 грн. Шкода, заподіяна їй з вини відповідача внаслідок порушення останнім Правил дорожнього руху при керуванні джерелом підвищеної небезпеки, знаходиться у причинному зв`язку із завданням шкоди, а тому саме він має нести відповідальність за завдану шкоду у розмірі непокритому страховкою, а саме в сумі 132 713,54 грн. Величина розміру матеріального збитку становить 260 113,54 грн, у тому числі 233 484,24 грн вартість відновлювального ремонту та 26 629,30 грн втрата товарної вартості ВТВ. Таким чином, з урахуванням виплати страховою компанією страхового відшкодування в межах ліміту відповідальності в розмірі 127 400 грн, заподіяна матеріальна шкода, яка, на її думку підлягає відшкодуванню з відповідача, становить суму 132 713,54 грн. Крім того, вона являється фізичною особою - підприємцем і здійснює роздрібну торгівлю в неспеціалізованих магазинах без переваги продовольчого асортименту та інші види торгівлі. Для отримання доходу активно використовує свій транспортний засіб, оскільки їздить по Закарпатській області за товаром, який реалізовує. Через вищезазначені обставини вона була позбавлена можливості придбавати товар у необхідній кількості та відповідно реалізувати його, у зв`язку з чим у неї суттєво знизилася виручка, відповідно вона втратила дохід на суму 10 000 грн. Більше того, оскільки без автомобіля працювати виявилося неможливо, так як її торгові об`єкти знаходяться в різних містах і певні види товару вона завозить в магазини сама, а автомобіль після ДТП був не на ходу, їй довелося взяти інший автомобіль у кредит і нести переплати у зв`язку з цим. Загалом їй довелося внести перший платіж в розмірі 106 932 грн та вносити періодичні платежі, які складають 45 033,46 грн, застрахувати придбаний автомобіль на загальну суму 41 041 грн. крім того, нею оплачено 4 000 грн за зберігання автомобіля після ДТП та оцінку розміру збитків в сумі 3 000 грн. Вищевказані витрати є збитками, яких вона зазнала через порушення відповідачем її права. Окрім того, загальні підстави цивільно-правової відповідальності за завдану моральну шкоду в деліктних (позадоговірних) відносинах передбачені ч. 1 ст. 1167 ЦК України, згідно якої моральна шкода, що завдана фізичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини. Внаслідок винних дій відповідача при керуванні джерелом підвищеної небезпеки було пошкоджено належний їй автомобіль. Внаслідок такої неправомірної поведінки відповідача вона була змушена витрачати свій вільний час на організацію усунення наслідків свого порушеного права і була обмежена у можливості користуватися автомобілем, працювати та проводити свій вільний час іншим чином, ніж звичайно, а також зазнала негативних емоційних хвилювань, які виявились у переживаннях з приводу неможливості користуватися транспортним засобом, що потребувало додаткових зусиль для організації свого життя та зміни його звичного способу, що потребувало часу і матеріальних витрат та в свою чергу призвело до зайвих хвилювань. Крім того, їй довелося переживати стрес через необхідність відвідування судів, техстанцій та експертів. Виходячи із засад розумності та виваженості, з урахуванням тривалості часу моральних страждань, моральну шкоду оцінює в сумі 70 000 грн, що можна вважати справедливою сатисфакцією їй спричинених відповідачем моральних страждань. Таким чином, просить позов задовольнити у повному обсязі (том 1, а. с. 1-6).

Двадцять четвертого липня 2023 року позивач ОСОБА_1 подала заяву про зменшення позовних вимог, а саме просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь 161 794 грн, з яких137 794 грн майнової шкоди, 4 000 грн збитків та 20 000 грн моральної шкоди (том 2, а. с. 61-62).

Ухвалою судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 03 серпня 2022 року у даній справі забезпечено позов накладено арешт на належні ОСОБА_2 на праві приватної власності будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно: 29434395, та земельну ділянку з кадастровим номером :05:001:0056, площею 0,2548 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Закарпатська область Тячівський район с. Грушово, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно: 244 у межах суми заявленого позову (412 720 грн) (том 1, а. с. 166-171).

Ухвалою судді від 08 серпня 2022 року прийнято подану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, постановлено розгляд справи проводити за правилами спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання та визначено відповідачу строк для подачі відзиву на позовну заяву (том 1, а. с. 176-177).

У судове засідання ОСОБА_1 та її представник не з`явилися, однак позивач подала клопотання про скасування заходів забезпечення позову, у якому просила скасувати вжиті ухвалою суду віл 03 серпня 2022 року заходи забезпечення позову у зв`язку зі зменшенням нею розміру позовних вимог. Одночасно просила розглянути вказане клопотання у її відсутності (том 2, а. с. 71).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, необхідні для вирішення поданого клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд приходить до наступного висновку.

Забезпечення позову в цивільному процесі є одним з інститутів цивільного процесу, що сприяє реалізації конституційних прав завдання цивільного судочинства, яким, згідно зі статтею 3 ЦПК України, є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Регламентації інституту забезпечення позову в цивільному процесуальному праві присвячені статті 149-159 ЦПК України.

Забезпечення позову по суті це тимчасове обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника). Зазначені обмеження встановлює суд в ухвалі, вони діють до заміни судом виду забезпечення позову або скасування заходів забезпечення позову (стаття 154 ЦПК України).

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору.

Порядок та підстави скасування заходів забезпечення позову встановлено статтею 158 ЦПК України, частинами першою, четвертою, дев`ятою якої передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала. У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Отже, забезпечувальні заходи застосовуються та скасовуються судом шляхом ухвалення процесуального рішення ухвали.

Наслідком скасування заходів забезпечення позову є зняття всіх обмежень, встановлених забезпеченням позову.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Отже, ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи, навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер та діють до моменту скасування таких заходів судом, який їх вжив, чи судом вищої інстанції у разі скасування ухвали про вжиття спірних заходів забезпечення за їх безпідставністю.

Також суд враховує, що відповідно до роз`яснень п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Як встановлено у судовому засіданні, позивач ОСОБА_1 , з урахуванням принципу диспозитивності, просить скасувати заходи забезпечення позову, у зв`язку з чим суд приходить до висновку, що оскільки таке її волевиявлення не суперечить вимогам закону та не порушує права відповідача, тому може бути задоволене судом.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. 149-153, 158, 258-261 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

клопотання позивача ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за її позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди задовольнити повністю.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 03 серпня 2022 року у цивільній справі №304/1450/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, а саме зняти арешт з належних ОСОБА_2 на праві приватної власності будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно: 29434395, та земельної ділянки з кадастровим номером :05:001:0056, площею 0,2548 га, призначену для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що знаходиться за адресою: Закарпатська область Тячівський район с. Грушово, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Реєстрі прав власності на нерухоме майно: 244 у межах суми заявленого позову (412 720 грн).

Згідно ч. 11 ст. 158 ЦПК України примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: Ганько І. І.