Справа № 703/1582/23
УХВАЛА

про відмову у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог

27 вересня 2023 року Смілянський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Прилуцького В.О.

секретаря судового засідання Дегтярь Л.В.

позивачки ОСОБА_1

представника позивачки ОСОБА_2

відповідачки ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сміла Черкаської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , Смілянської міської ради Черкаської області про визначення часток у спільному будинковолодінні та визначення права на спадщину,-

встановив:

До Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 про визначення часток у спільному будинковолодінні та визначення права на спадщину.

Ухвалою судді Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Прилуцького В.О. області від 15 червня 2023 року справу призначено до судового розгляду на 18 липня 2023 року.

На адресу суду, 08 вересня 2023 року позивачкою подано до суду заяву про уточнення позовних вимог.

В судовому засіданні позивачка просила суд задовільнити позовні вимоги викладені нею в уточненній позовній заяві.

Представник позивача адвокат Примак В.А. просив суд прийняти заяву про уточнення позовних вимог.

Відповідачка позов визнала та не заперечувала проти прийнятя заяви про уточнення позвних вимог.

Представник відповідача Смілянської міської ради в судове засідання не зявилась, до суду надала заяву про розгляд справи у її відсутність та вказала, що просить прийняти рішення у відповідності до норм чинного законодавства.

Дослідивши заяву позивачки, суд вважає, що необхідно відмовити у прийнятті заяви про уточнення позовних вимог, виходячи з такого.

Зміна предмету позову це зміна матеріального змісту позовних вимог.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Зміна підстав позову це зміна обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Суд зазначає, що відповідно до частини 3 статті 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Верховним Судом в постанові від 08 квітня 2020 року у справі № 761/41071/19 надано висновок, що предмет позову це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

В постанові від 09 липня 2020 року по справі № 922/404/19 Верховним Судом висловлено правову позицію, згідно з якою під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Зі змісту уточненої позовної заяви з`ясовано, що представником позивача заявлено нову вимогу «виділення будинковолдіння по АДРЕСА_1 » та фактично заявлено позовні вимоги з іншими підставами позову.

Підстави позову в уточненій позовній заяві не є такими, що пов`язані із позовними вимогами за раніше поданим позовом та не випливають з них так як мова у позовній заяві йшла про визначення розміру частки ОСОБА_4 у розмірі 2/5 та визнання за позивачкою права власності на спадкове майно, яке залишилось після ОСОБА_4 .

Отже, предмет позову у раніше поданій позовній заяві відрізняється від предмету позову в уточненій позовній заяві стосовно виділення будинковолодіння по АДРЕСА_1 , в натурі, тому уточнена позовна заява свідчить про зміну предмету та підстав позову.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Суд зазначає, що зі змісту позовної заяви, позивачка визначила підстави позовних вимог, а саме, що нотаріус відмовляє їй у визнанні за нею права власності на спадкове майно, яке залишилось після смерті ОСОБА_4 , оскільки частка не складає одиницю (більше одиниці), тому просила визначити частку яка належала померлій ОСОБА_4 та визнати за нею право власності на спадкове майно.

Зі змісту уточненої позовної заяви вбачається, що вона доповнена новою позовною вимогою щодо виділення частки будинковолодіння в натурі, яка фактично є предметом розгляду нового позову, а не уточненням позовної заяви.

Згідно з постановою ВС від 22 липня 2021 року № 910/18389/20 під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Правові підстави позову - це зазначена у позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Відповідно заява про уточнення позовних вимог не передбачена чинним законодавством України та не може бути прийнята судом.

На підставі наведеного, керуючись ст. 43,49, 223, 258, 260-261, ЦПК України, суд, -

ухвалив:

У прийнятті заяви позивачки ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог відмовити та повернути заявниці.

Роз`яснити стороні позивача право на звернення до суду з відповідними вимогами у загальному порядку шляхом подання іншого позову.

Копію ухвали направити позивачці до відома.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в 15-денний строк з дня проголошення ухвали суду.

Головуючий: В.О. Прилуцький