Справа № 629/4020/23
Номер провадження 2/629/775/23
27.09.2023 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Каращука Т.О., за участю секретаря судового засідання Кремінь М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Лозова Харківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу №629/4020/23 за позовом ОСОБА_1 до Лозівської міської територіальної громади в особі Лозівської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-
Позивач звернувся до суду з позовом до Лозівської міської територіальної громади в особі Лозівської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, в обґрунтування якого вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 загинув його племінник ОСОБА_2 , після смерті якого відкрилась спадщина, яка складається з квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Як вказав позивач, спадкодавцем померлого є він, у шлюбі племінник не перебував, дітей не мав, мати його померла, а батько був позбавлений батьківських прав. Так як ОСОБА_2 помер під час оборони Маріуполя, були проблеми з оформленням документів та перевезенням тіла для захоронення, також зважаючи на воєнний стан, питання спадкування відійшло на другий план. Звернувшись у червні 2023 року до нотаріуса, він дізнався, що ним пропущено строк для прийняття спадщини. Зважаючи на вище викладене, ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом.
Ухвалою суду було відкрито провадження в порядку загального позовного провадження, відповідачу надано час для подання відзиву, витребування копію спадкової справи у нотаріуса.
03.08.2023 року надійшла до суду витребувана належним чином завірена копія спадкової справи ОСОБА_2 .
Позивач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, наполягав на задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
Представник Лозівської міської територіальної громади в особі виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області у судове засідання не зявилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, просила вирішити справу на розсуд суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню на таких підставах.
Відповідно до ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За положеннями ст.ст.12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які
мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в родині ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , про що свідчить копія свідоцтва про народження(а.с.12).
ОСОБА_5 народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 в родині ОСОБА_4 та ОСОБА_6 , що підтверджується матеріалами спадкової справи(а.с.31-55).
Згідно з повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб(а.с.49), ОСОБА_4 зареєструвала новий шлюб з ОСОБА_7 та взяла прізвище чоловіка.
Як вбачається з копії свідоцтва про смерть(а.с.48), ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 .
ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_5 в родині ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , про що свідчить копія свідоцтва про народження(а.с.12).
ОСОБА_10 розірвала шлюб з ОСОБА_9 22.09.2004 року, що підтверджується копію свідоцтва про розірвання шлюбу(а.с.14).
Як вбачається з матеріалів спадкової справи(а.с.31-55), ОСОБА_10 зареєструвала шлюб з ОСОБА_11 та взяла прізвище чоловіка.
Так, ОСОБА_12 померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть(а.с.37).
Згідно з рішенням Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 07.04.2010 року(а.с.15-17), ОСОБА_9 був позбавлений батьківських прав відносно сина ОСОБА_2 .
Як вбачається з копії свідоцтва про смерть та копії сповіщення(а.с.10-11), старший солдат ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , снайпер (2 категорії) 2 відділення 3 взводу оперативного призначення 1 батальйону оперативного призначення окремого загону спеціального призначення ІНФОРМАЦІЯ_8 військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії україни загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 , виконуючи бойове завдання.
Відповідно до матеріалів спадкової справи та копії договору (а.с.20, 31-55), після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається з квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Як зазначив позивач, так як ОСОБА_2 помер під час оборони міста Маріуполя, були проблеми з оформленням документів та перевезенням тіла для захоронення, також зважаючи на воєнний стан, питання спадкування відійшло на другий план.
Позивач у червні 2023 року звернувся до нотаріуса, однак йому було відмовлено, оскільки ним пропущено строк для прийняття спадщини(а.с.19).
Зважаючи на вище викладене, ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом.
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або законом.
Статтями 1216,1218 ЦК України встановлено, що спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини в шестимісячний строк не подав до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутися до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до ст.ст. 1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач, як на підставу поважності пропуску строку звернення вказував на стан після смерті племінника, трудності з оформлення документів та перевезенням тіла для захоронення, а також на воєнний стан в країні.
Згідно правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 26.06.2019 р. у справі № 565/1145/17, яка в силу ст.263 ЦПК України враховується судом при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Визначення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є оціночним поняттям та оцінюється судом в залежності від конкретних обставин справи.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.12,13,81,258,259,263-265 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Лозівської міської територіальної громади в особі Лозівської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини -задовольнити.
.Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , додатковий строк, терміном три місяці, для подання заяви про прийняття спадщини до
нотаріальної контори після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_10 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про сторони:

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , РНОКПП НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідач -Лозівська міська територіальна громада в особі Лозівської міської ради Харківської області, місцезнаходження за адресою: вул. Я. Мудрого, буд. 1, м. Лозова, Харківська область.

Суддя Т.О.Каращук