У Х В А Л А

Справа № 634/913/23

Провадження № 2-о/634/30/23

"21" вересня 2023 р. смт Сахновщина Харківської області

Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Зимовський О.С., розглянувши заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

встановив:

20.09.2023 року до Сахновщинського районного суду Харківської області надійшла заява ОСОБА_1 , зацікавлена особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна, в якій просить визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та призначити заявника опікуном.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що на даний час не може бути відкрито провадження у справі, оскільки заява подана без додержання вимог, встановлених статтями 175 і 177, 297 ЦПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені розділом IV цього кодексу (Окреме провадження).

Відповідно до ч. 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

З огляду на викладене, заява про визнання фізичної особи недієздатною має відповідати як загальним вимогам, передбаченим ст.ст. 175, 177 ЦПК України, так і змісту та формі заяви, передбаченим ст. 297 ЦПК України.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі необхідно перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтями 175, 177 ЦПК України.

Так, частиною 3 статті 297 ЦПК України встановлено такі вимоги до змісту заяви: у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Частиною першою статті 299 ЦПК України передбачено, що справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

У своїй заяві ОСОБА_1 не вказано особу, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, його місце проживання чи перебування, поштовий індекс, також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти (п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України).

Також заявником у заяві про визнання особи недієздатною визначено статус Органу опіки та піклування виконавчого комітету Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області про визнання особи недієздатною як зацікавлена особа, що не відповідає вимогам ч. 4 ст. 294 ЦПК України.

Крім цього, відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими заявник обґрунтовує заяву про призначення його опікуном над його батьком, зокрема, його можливість бути піклувальником, з огляду на те, що за змістом ч.ч. 2, 4 ст. 63 ЦК України піклувальником може бути лише фізична особа з повною цивільною дієздатністю, з урахуванням особистих стосунків між нею та підопічним, можливості особи виконувати обов`язки опікуна чи піклувальника.

Згідно положень п. 2 ч. 1 ст. 64 ЦПК України піклувальником не може бути фізична особа, поведінка та інтереси якої суперечать інтересам фізичної особи, яка потребує піклування.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦК України суд встановлює опіку над фізичною особою у разі визнання її недієздатною і призначає опікуна за поданням органу опіки та піклування.

Відповідно до ч. 5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Проте, всупереч вказаним нормам, заявником ОСОБА_1 , окрім документів що підтверджують особу, родинні відносини із ОСОБА_2 та довідки з місця проживання, до заяви не було додано жодного письмового доказу на підтвердження обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, а також доказів можливості бути опікуном.

Крім того, відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

На підтвердження звільнення від сплати судового збору заявник посилається на п.5 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно якого від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи, які страждають на психічні розлади, та їх представники - у справах щодо спорів, пов`язаних з розглядом питань стосовно захисту прав і законних інтересів особи під час надання психіатричної допомоги.

Разом з тим, суд не погоджується з таким твердженням заявника щодо звільнення від спати судового збору саме на підставі п.5 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки як визначено в ч. 2 ст. 299 ЦПК України судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави.

Враховуючи, що частина друга статті 299 ЦПК України містить правило, що судові витрати, пов`язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною або обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, відносяться на рахунок держави, суд приходить висновку, що заявник звільнений від сплати судового збору за подання заяви про визнання особи недієздатною, оскільки судовий збір є складовою судових витрат.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14.12.2022 року по справі № № 637/909/21, провадження № 61 - 3489св22.

Крім того, суд вважає необхідним роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 3 ст. 299 ЦПК України суд, установивши, що заявник діяв недобросовісно без достатньої для цього підстави, стягує із заявника всі судові витрати.

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних недоліків.

Крім того, в у заяві про визнання особи недієздатною заявник просить витребувати докази, а саме у КНП «Сахновщинська центральна лікарня» історію хвороби та амбулаторну карту хворого ОСОБА_2 , а також до заяви додано окреме клопотання про витребування вказаних доказів.

З урахуванням заявленого клопотання, суд зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість: роз`яснює учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 84 ЦПК України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів, яке повинно відповідати вимогам, передбаченим ч. 2 ст. 84 ЦПК України, а саме:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Подане разом із заявою про визнання особи недієздатною клопотання про витребування доказів не містить доказів про вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Враховуючи вищевикладене суд звертає увагу заявника про необхідність дотримання зазначених норм закону при зверненні до суду з клопотанням про витребування доказів.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 294, 297, 353 ЦПК України, суд -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , зацікавлена особа: Орган опіки та піклування виконавчого комітету Сахновщинської селищної ради Красноградського району Харківської області про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків заяви протягом 10 днів з дня отримання заявником ухвали про залишення заяви без руху, в разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява буде вважитися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: