Справа № 493/1551/23
Провадження № 2-о/493/86/23
УХВАЛА

27 вересня 2023 року м. Балта Одеської області

Суддя Балтського районного суду Одеської області Тітова Т.П., розглянувши заяву ОСОБА_1 подану в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , за участю заінтересованої особи приватного нотаріуса Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєвої Інни Петрівни, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу,

В С Т А Н О В И Л А:

27.09.2023 року на адресу Балтського районного суду Одеської області надійшла заява ОСОБА_1 подана в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , за участю заінтересованої особи приватного нотаріуса Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєвої І.П., про встановлення факту належності правовстановлюючого документу.

Вивчивши матеріали справи, суддя дійшла висновку, що заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року роз`яснено, що у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі. Заінтересованими особами у таких справах є інші спадкоємці, а у разі відсутності спадкоємців заінтересованими особами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Окрім того, з приводу даного питання також висловився Верховний Суд у постанові від 07.04.2020 року по справі № 638/4/19.

Як вбачається із змісту поданої до суду заяви ОСОБА_1 , що встановлення факту належності правовстановлюючого документу є необхідним для вирішення в подальшому питання про прийняття спадщини.

Також заявник подала клопотання про звільнення її від сплати судового збору. В обґрунтування клопотання посилається на те, що сума судового збору, що підлягає сплаті нею складає 536,80 грн, при цьому згідно з відомостями з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування про сума виплачених доходів за 2020 рік склала 35651,03 грн, згідно відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми виплачених доходів вбачається, що заявник з березні 2023 року отримала виплати в сумі 28095,95 грн, з довідок про отримання допомоги вбачається, що заявник отримала допомогу за період з січня по червень 2023 року в загальній сумі 56205,90 грн, а тому сума судового збору, що підлягає сплаті, є для неї надмірним тягарем.

Вирішуючи зазначене клопотання, суд виходить з наступного.

Згідно з ч. ч. 1 та 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Тлумачення ст. 136 ЦПК України та ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» свідчить, що підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, є врахування судом майнового стану сторони.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (ч. 4 ст. 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду від 02.02.2022 року справа № 697/2951/19 зазначено, що: «єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 12 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані. Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища. Отже, скрутний майновий стан, на підтвердження якого заявником надані відповідні документи, може бути підставою для задоволення судом клопотання про звільнення його від сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору».

Заявник, звертаючись до суду із клопотанням про звільнення її від сплати судового збору, на підтвердження обставин, викладених у ньому, надала копії відомостей і довідок, згідно з якими заявник в березні 2023 року отримала виплати в сумі 28095,95 грн, з довідок про отримання допомоги отримала допомогу за період з січня по червень 2023 року в загальній сумі 56205,90 грн.

Аналіз клопотання про звільнення її від сплати судового збору свідчить, що вказані обставини не можуть вважатись достатньою підставою для звільнення її від сплати судового збору, оскільки долучені документи характеризують її майновий стан та не підтверджують відсутність у неї доходів.

Отже, наведені заявником доводи та надані докази не можна визнати такими, що унеможливлюють чи утруднюють сплату судового збору або свідчать про відсутність коштів для сплати судового збору, оскільки з наданих заявником доказів вбачається, що заявник в змозі оплатити судовий збір в сумі 536,80 грн, а її доводи не свідчать про наявність умов для звільнення від сплати судового збору, які передбачено ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», тому в задоволенні клопотання про звільнення її від сплати судового збору слід відмовити.

За таких обставин, заявнику слід сплатити судовий збір за заяву у справі окремого провадження, надавши суду докази на підтвердження сплати судового збору.

У відповідності із ст. 185 ЦПК України заява, подана із вказаними вище недоліками, залишається без руху з наданням заявнику строку для виправлення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання заяви про встановлення факту належності правовстановлюючого документу - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 подану в інтересах малолітнього сина ОСОБА_2 , за участю заінтересованої особи приватного нотаріуса Подільського районного нотаріального округу Одеської області Пантілєєвої Інни Петрівни, про встановлення факту належності правовстановлюючого документу залишити без руху, надавши заявнику строк 10 днів з дня отримання заявником ухвали для виправлення вищевказаних недоліків, інакше заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ