БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 361/495/22 провадження № 2/361/935/23
У Х В А Л А

«10» жовтня 2023 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Панек А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки зі складу земельної ділянки,

в с т а н о в и в:

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив виділити в натурі 5/6 часток земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер: :01:013:0046, що належить йому на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 23 травня 2019 року.

Ухвалою суду від 22 лютого 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 23 травня 2022 року витребувано у Першій київській державній нотаріальній конторі належним чином завірені копії спадкових справ: № 782/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 та № 337/2018 до майна померлої

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Ухвалою суду від 29 листопада 2022 року у даній справі призначено земельно-технічну експертизу та зупинено з цих підстав провадження у справі.

Ухвалою суду від 04 травня 2023 року поновлено провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 31 серпня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

Судове засідання у даній справі призначено на 13 вересня 2023 року.

13 вересня 2023 року позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством, про що свідчить довідка про доставку смс-повідомлення 05 вересня 2023 року. Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про що свідчить довідка про доставку смс-повідомлення. З підстав неявки учасників справи, судове засідання відкладено на 10 жовтня 2023 року.

У судове засідання 10 жовтня 2023 року позивач ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся у порядку, встановленому цивільним процесуальним законодавством, судовою повісткою направленою рекомендованим листом зі зворотнім повідомленням. 25 вересня 2023 року до суду повернувся рекомендований лист з повідомленням з підстав відсутності адресата за вказаною адресою. Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася судовою повісткою, направленою рекомендованим листом зі зворотнім повідомленням. У матеріалах справи міститься конверт з відміткою про повернення до суду у зв`язку із відсутністю адресата за вказаною адресою. Крім того, відповідач повідомлялася про розгляд справи шляхом публікації оголошення на веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини першої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України

(далі ЦПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із частиною третьою статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому слід зазначити, що належне повідомлення та неявка в судове засідання позивача повинна бути повторна, тобто друга поспіль; повідомлення позивача про судове засідання належним чином; відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вище викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення даного позову без розгляду, оскільки позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, повторно, тобто двічі поспіль не з`явився, не повідомив про причини неявки, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності. З часу звернення до суду, а саме з січня 2022 року, позивач жодного разу не з`явився у судові засідання, будь-яких заяв чи клопотань не подавав. Питання про призначення експертизи вирішено судом без участі учасників процесу на підставі клопотання позивача, поданого спільно з позовною заявою. Повідомлення експерта про необхідність погодження строку виконання експертизи та оплати її вартості, залишене без реагування. Дана справа повернулася до суду з експертної установи без виконання з підстав не проведення оплати вартості експертизи.

У даному випадку, суд всебічно сприяв учасникам процесу у реалізації ними прав, передбачених цим кодексом, разом з тим вирішення питання про виділ частки зі складу земельної ділянки за відсутності позивача та вчинення певних ним певних процесуальних дій неможливе.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання.

Крім того, в Україні діє система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті Судова влада і позивач має усі можливості з отримання інформації про розгляд його справи.

Отже, позивач повинен цікавитися ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (наприклад розгляд справи в режимі відеоконференції у порядку статті 212 ЦПК України, у разі неможливості особистої явки до суду).

Вирішуючи питання про залишення даного позову без розгляду, суд також керується наступним.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники, повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Під зловживанням процесуальними правами маємо розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Суб`єктивні процесуальні права мають здійснюватися в найбільш економічний спосіб. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню правильного рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного та керуючись статтями 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин