Справа № 623/587/19
Провадження № 2-ві/638/23/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Цвірюка Д.В.,

за участю секретаря Морозової К.Д.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Латки І.П. від участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Генеральної Прокуратури Харківської області, Прокуратури Харківської області, Ізюмської місцевої прокуратури, Головного управління Національної поліції в Харківській області про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями і діями органів досудового слідства та прокуратури, -

в с т а н о в и в:

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Ізюмського міськрайонного суду Харківської області з позовом до Державної казначейської служби України, Генеральної Прокуратури Харківської області, Прокуратури Харківської області, Ізюмської місцевої прокуратури, Головного управління Національної поліції в Харківській області про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями і діями органів досудового слідства та прокуратури.

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 12 квітня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито загальне позовне провадження. Призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 11 листопада 2020 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Вища Рада Правосуддя рішенням від 20.04.2023 № 399/0/15-23 змінила територіальну підсудність судових справ Ізюмського міськрайонного суду Харківської області на Дзержинський районний суд м. Харкова.

07 червня 2023 року вказана цивільна справа надійшла до Дзержинського районного суду м. Харкова.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 червня 2023 року визначено головуючою суддею у справі Латку Ірину Павлівну.

26 червня 2023 року через систему «Електронний суд» ОСОБА_1 подав заяву про відвід судді Латки І.П. від розгляду даної справи, який мотивував тим, що суддя в порушення вимог ст. 187 та ст. 213 ЦПК України протягом 5 днів не постановила ухвалу про прийняття даної цивільної справи до свого провадження та призначення дати підготовчого засідання, отже суддя не здійснила розгляд цивільної справи №623/587/19 у розумні строки, встановлені законодавством, чим порушила право позивача на судовий захист. Також зазначає, що згідно протоколів автоматизованого розподілу судових справ суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Латка І.П. станом на 07.06.2023 року знаходилась у відпустці «згідно табелю (Відпустка 14 і більше днів)», що підтверджується протоколами автоматизованого розподілу справ: №638/5460/23 від 06.06.2023 року проведеного о 16:47 годині та №638/5463/23 від 07.06.2023 року проведеного о 13:29 годині та іншими протоколами від 07.06.2023. Вважає, що з метою передачі цивільної справи №623/587/19 саме судді Дзержинського районного суду м. Харкова Латкі І.П. було здійснено втручання в роботу автоматизованої системи розподілу судових справ, умисне внесення неправдивих відомостей до Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що функціонує в Дзержинському районному суді м. Харкова. За таких обставин, на думку позивача, розподіл цивільної справи №623/587/19 було здійснено з порушенням порядку визначення судді для розгляду справи.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 25 вересня 2023 року заяву ОСОБА_1 про відвід судді визнано необґрунтованою та передано для вирішення питання в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України.

Матеріали заяви про відвід передано на розгляд судді Цвірюку Д.В. в порядку ч.1 ст.33 ЦПК України відповідно до протоколу автоматизованого розподілу від 26.09.2023 року.

Відповідно до ч.8 ст.40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді.

Суд не вбачає необхідності повідомляти учасників справи про судове засідання, а тому відповідно до вимог ч. 8 ст.40 ЦПК України розгляд даної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, розглянувши заяву про відвід судді Латки І.П., оглянувши матеріали цивільної справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1, 2, 3 ст.40 ЦПК України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Вирішуючи питання по суті заяви, суд зауважує, що частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року і являється частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В процесуальному судочинстві діє презумпція безсторонності суду, яка може бути спростована.

Право учасника справи на відвід судді є однією із гарантій права на справедливий суд.

Проте право на відвід не являється абсолютним. В інакшому випадку воно перетвориться у свавільне обрання суддів для розгляду справи та спосіб процесуального зловживання, що суперечитиме інтересам інших учасників справи та суспільним інтересам загалом.

Відвід має бути обґрунтований посиланням на факти, які вказують на залежність, упередженість або необ`єктивність судді щодо сторін чи будь-кого з них.

Лише за таких обставин відвід буде правомірним і убезпечить сторони від залежного, упередженого або необ`єктивного суду.

Так, підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у ст.ст.36, 37 ЦПК України.

Згідно ч.1 ст.36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч.4 ст.36 ЦПК України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Також статтею 37 ЦПК України передбачена недопустимість повторної участі судді в розгляді справи.

Так, статтею 39 ЦПК України передбачено право учасника справи заявити відвід судді.

Разом із цим відповідно до ч.3 ст.39 ЦПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Ознайомившись з викладеними в заяві про відвід судді доводами, суд вважає, що заявником не доведені обставини, що викликають сумніви в неупередженості або об`єктивності судді.

Щодо посилань позивача на порушення порядку визначення судді для розгляду справи слід зазначити наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 33 ЦПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-комунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених у частині другій статті 14 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Пунктом 112 Перехідних положень Рішення Вищої Ради Правосуддя «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 до початку функціонування підсистеми електронного документообігу у складі ЄСІТС реєстрація документів, які надходять на адресу суду (в тому числі процесуальних документів, що можуть бути предметом судового розгляду), здійснюється в АСДС відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами), та інструкції з діловодства. Реєстрація документів в інших органах та установах системи правосуддя здійснюється за правилами, передбаченими відповідними документами та інструкціями з діловодства, чинними до затвердження цього Положення.

Пунктом 2.3.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 № 30 (в редакції від 15.09.2016) передбачено, що розподіляються щодо конкретного судді судові справи, що надійшли у період відпустки судді.

Аналогічні положення закріплено в п. 14 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, затвердженими Рішенням зборів суддів Дзержинського районного суду м. Харкова 30.11.2015.

Згідно табелю обліку робочого часу суддя Латка І.П. станом на 07 червня 2023 року перебувала у відпустці.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 128 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» збори суддів обговорюють питання щодо внутрішньої діяльності суду чи роботи конкретних суддів або працівників апарату суду та приймають з цих питань рішення, що є обов`язковими для суддів та працівників цього суду.

Рішенням зборів суддів Дзержинського районного суду м. Харкова від 17 травня 2023 року вирішено автоматизований розподіл нерозглянутих судових справ, які перебували в провадженні Ізюмського міськрайонного суду Харківської області, Печенізького районного суду Харківської області, Борівського районного суду Харківської області, здійснити між всіма суддями Дзержинського районного суду м. Харкова, які мають повноваження на розгляд справ, незалежно від обмежень, встановлених п. 2.3.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України 26.11.2010 № 30 та п.3.14 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, затвердженими Рішенням зборів суддів Дзержинського районного суду м. Харкова 30.11.2015.

З огляду на викладене, відсутні підстави вважати порушеним порядок визначення судді для розгляду справи № 623/587/19.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, а тому в задоволенні заяви про відвід головуючого у справі слід відмовити.

Керуючись ст.ст.33, 36, 38-40, 182, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Латки І.П. від участі у розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Генеральної Прокуратури Харківської області, Прокуратури Харківської області, Ізюмської місцевої прокуратури, Головного управління Національної поліції в Харківській області про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями і діями органів досудового слідства та прокуратури - залишити без задоволення.

Розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Державної казначейської служби України, Генеральної Прокуратури Харківської області, Прокуратури Харківської області, Ізюмської місцевої прокуратури, Головного управління Національної поліції в Харківській області про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями і діями органів досудового слідства та прокуратури - проводити у тому ж складі суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: Д.В.Цвірюк