КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
№ апеляційного провадження: 22-з/824/1262/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Янченко А.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Немировська О.В.
У Х В А Л А

13 жовтня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Немировської О.В.

суддів - Мазурик О.Ф., Шкоріної О.І.,

перевіривши доводи заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 15 серпня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа: ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя та виділ його в натурі,

встановив:

постановою Київського апеляційного суду від 15 серпня 2023 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 було задоволено частково, рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 10 квітня 2023 року в частині вирішення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя скасовано, в частині вирішення зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя в частині вирішення вимог про визнання майна особистою приватною власністю та поділу автомобіля скасовано, ухвалено нове судове рішення про часткове задоволення первісного та зустрічного позовів. Судові витрати по справі залишено за сторонами.

06 жовтня 2023 року від представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 надійшла заява про роз`яснення рішення. У поданій заяві представник, який є адвокатом, просить суд роз`яснити йому як можна одночасно скасувати рішення та змінити його, а також роз`яснити чому зустрічний позов ОСОБА_1 було задоволено частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Частиною 2 даної статті визначено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року в справі №233/3676/19 (провадження № 14-65цс20) вказано, що «необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Матеріали справи свідчать про те, що одночасно з поданням даної заяви представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 також просив суд виправити описку та зазначити про повне задоволення вимог ОСОБА_1 . Крім того, ОСОБА_1 вже звертався до суду із заявою про роз`яснення постанови, про ухвалення додаткового рішення, заявами про виправлення описок.

Частиною 1 ст. 44 ЦПК України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип добросовісності - це загальноправовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав. У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків. Добросовісність при реалізації прав і повноважень включає в себе неприпустимість зловживання правом, яка, виходячи із конституційних положень, означає, що здійснення прав та свобод людини не повинно порушувати права та свободи інших осіб. Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (Постанова Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.

Основною ознакою зловживання процесуальними правами є відсутність наміру вирішити реально існуючий цивільний спір, або забезпечити захист свого реально порушеного права, або намір перешкодити законним діям інших осіб шляхом звернення до суду та створення штучного судового спору, або використання судового спору як способу не виконувати вимоги законодавства щодо здійснення визначених ним дій.

Резолютивна частина постанови Київського апеляційного суду від 15 серпня 2023 року є чіткою та містить висновок за наслідками розгляду позовних вимог сторін про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 вересня 2023 року було відмовлено в задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_5 про роз`яснення постанови.

Неодноразове звернення ОСОБА_1 та його представників із заявами про виправлення описок, роз`яснення рішення та ухвалення додаткового рішення з одних і тих самих питань свідчить про зловживання ним своїми процесуальним правами.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права. Зловживання процесуальними правами може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає винесенню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій (постанова Верховного Суду від 12 жовтня 2022 року у справі № 345/2935/21).

Зловживання процесуальними правами - це протиправне, недобросовісне та неналежне використання учасником справи (його представником) належних йому процесуальних прав, що виражається у винних процесуальних діях (бездіяльності), які зовні відповідають вимогам цивільних процесуальних норм, але здійснюються з корисним або особистим мотивом, що спричиняє шкоду інтересам правосуддя у цивільних справах та (або) інтересам учасників справи, чи недобросовісна поведінка в інших формах. Потрібно розмежовувати зловживання процесуальними правами та зловживання матеріальними (цивільними) правами. При зловживанні процесуальними правами суд має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання, позов чи застосувати інші заходи процесуального примусу. Натомість правовим наслідком зловживання матеріальними (цивільними) правами може бути, зокрема відмова у захисті цивільного права та інтересу, тобто відмова в позові (постанова Верховного Суду від 03 червня 2020 року у справі № 318/89/18).

В даному випадку представник позивача - ОСОБА_2 просить роз`яснити як можна одночасно скасувати рішення і його змінити, якщо це зовсім різні поняття, а також роз`яснити, чому зустрічний позов ОСОБА_1 було задоволено частково.

З урахуванням змісту поданої заяви, колегія суддів вважає за доцільне визнати подання заяви про роз`яснення рішення зловживанням процесуальними правами.

Частиною 3 ст. 144 ЦПК України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи викладене, подану представником ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заяву про роз`яснення рішення слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 44, 277 ЦПК України, суд

ухвалив:

визнати подання представником ОСОБА_1 ОСОБА_2 заяви про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 15 серпня 2023 року зловживанням процесуальними правами та залишити її без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів.

Головуючий

Судді