overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Київський районний суд міста Полтави
С У Д О В И Й Н А К А З
Справа №552/5518/23
Провадження 2-н/552/741/23
21.09.2023 м.Полтава
Суддя Київського районного суду міста Полтави Яковенко Н.Л.,
відповідно до ст. ст. 509, 526 ЦК України, ст.ст. 161, 167,168 ЦПК України, -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Повідомити стягувача і боржників, що під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Судовий наказ набрав законної сили „ ___ „ ________________ 2023 року
Строк пред`явлення судового наказу до виконання три роки.
Дата видачі судового наказу стягувачу „ ___ „ ________________ 2023 року
Згідно з ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України ( далі ЦПК України) боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.
Заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого ч.1 ст. 170 ЦПК України, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому ст. 444 ЦПК України.
Відповідно до ст. 172 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Суддя Київського районного
суду м.Полтави Н.Л.Яковенко
Справа № 552/5518/23
Справа №557/1242/23
Провадження №2/557/288/2023
УХВАЛА

20 вересня 2023 року смт. Гоща

Гощанський районний суд Рівненської області в складі:

судді Пацка Д.В.

секретар судового засідання Довгалець Н.М.,

номер справи №557/1242/23,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідач ОСОБА_2 .

pозглянувши у відкритому судовому засiданнi в смт Гоща в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

ОСОБА_1 до початку судового засідання подав заяву про розгляд справи у її відсутності.

04.09.2023 відповідачка подала клопотання про надання строку для примирення терміном 6 місяців. В обґрунтування клопотання вказує, що чоловік жодного разу не повідомляв про намір розірвати шлюб, позивачка зацікавлена у збереженні сім`ї, оскільки причин для розлучення не бачить, посилаючись на ч. 2 ст. 56 СК України.

Адвокат Крутень І.В., що діє в інтересах позивача ОСОБА_1 , 13.09.2023 року подав заперечення про надання строку на примирення. Зокрема вказує, що категорично заперечує проти задоволення вказаної заяви, адже вважає, що вона є необґрунтованою та такою, що має на меті затягнення розгляду справи. Вказує, що примирення між подружжям неможливе, оскільки сторони разом не проживають, не ведуть спільного господарства.

Суд, врахувавши позиції сторін, які викладені у письмових заявах, вважає за необхідне згідно положень ст. 111 СК України вжити заходів щодо примирення подружжя, оскільки сторони в достатній мірі не вияснили своїх стосунків, не вичерпали всіх можливостей для збереження сім`ї, у зв`язку з чим сторонам необхідно призначити строк для примирення і провадження по справі зупинити.

Судом встановлено, що відповідачка бажає примиритися і вона має право прийняти міри для примирення, а суд зобов`язаний встановити строк для цього незалежно від бажання позивача, оскільки таке примирення не суперечить моральним засадам суспільства, доказів протилежного судом не здобуто.

Визначаючи строк, який необхідно надати сторонам для примирення, суд вважає, що достатнім буде строк терміном в п`ять місяців, що відповідає вимогам ч. 7 ст. 240 ЦПК України, згідно якої у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Керуючись ст. 111 СК України, ч. 7 ст. 240, п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання відповідачки ОСОБА_2 про надання строку для примирення - задовольнити частково.

Надати сторонам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строк для примирення тривалістю 5 (п`ять) місяць.

Провадження у справі зупинити до закінчення строку, визначеного для примирення сторін.

Копії ухвали вручити сторонам у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Пацко
Києво-Святошинський районний суд Київської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
Провадження № 2-н/369/2154/23
29.09.2023 м. Київ
Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В., розглянувши заяву Комунального підприємства «Вишнівськтеплоенерго» Вишневої міської ради Бучанського району Київської області про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за надані житлово-комунальні послуги, відповідно до ст. ст. 4, 160, 161, 162, 165, 167, 168 ЦПК України.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Строк пред`явлення до виконання 3 (три) роки.
Суддя: Тетяна ДУБАС
_____________________________________________________________________________
Під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обґрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Згідно з ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його подав.
Відповідно до статті 172 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Заява боржника про скасування судового наказу, подана післязакінчення строку, встановленогочастиноюпершою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайдепідстав для поновлення строку для поданняцієї заяви.
У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, судя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеногопозовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444ЦПК України.
Судовий наказ набирає чинності _______________202____ року.
Суддя _______________________________ Т. В. Дубас
Судовий наказ видано стягувачу «_____»_________________202____року.
Секретар суду _______________________________
Відмітки про виконання судового наказу
____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД
Миколаївської області
Справа №477/1601/21
Провадження №2/477/143/23
У Х В А Л А

06 вересня 2023 року Жовтневий районний суд Миколаївської області в складі:

головуючого судді Козаченка Р.В., із секретарем судового засідання Багрєєвим М.О.,

за участю:

прокурора Задирко А.М.,

представника позивача не з`явився,

відповідача Ніколайчука С.Ю. (не з`явився),

представника відповідача (сільської ради) Костенюк М.В.,

третьої особи (ДСГП Ліси України) (не з`явився),

під час підготовчого провадження в цивільній справі

за позовом прокурора в особі першого заступника керівника Миколаївської обласної прокуратури, поданого в інтересах держави в особі Миколаївської районної державної адміністрації Миколаївської області до Мішково-Погорілівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області та до ОСОБА_1 , третя особа на боці позивача державне спеціалізоване господарське підприємство Ліси України, про скасування рішення сільської ради про надання земельної ділянки у власність та зобов`язання повернути земельну ділянку,

В С Т А Н О В И В:

16 серпня 2021 року прокурор в інтересах держави звернувсь до суду із позовом, в якому просить скасувати рішення Мішково-Погорілівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області від 03 травня 2019 року № 9 в частині затвердження проекту землеустрою та надання у власність ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,1225 га кадастровий номер :07:000:0086, призначену для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд по АДРЕСА_1 , а також зобов`язати ОСОБА_1 повернути у власність держави в особі Миколаївської районної державної адміністрації Миколаївської області з правом постійного користування третьою особою цією земельною ділянкою.

Ухвалою від 17 серпня 2021 року в справі було відкрито провадження в загальному порядку, копія позову з доданими документами направлена іншим учасникам.

В підготовчому судовому засіданні 06 вересня 2023 року прокурор та представник Мішково-Погорілівської сільської ради висловили думку про можливість призначення справи до судового розгляду, при цьому остання вважала за необхідне визнати явку представника третьої особи до суду обов`язковою, оскільки, на її думку, тільки представник ДСГП Ліси України може дати відповіді на питання щодо володіння та користування спірною земельною ділянкою.

Із положень п. 4. ч. 3 ст. 223 ЦПК України вбачається, що суд може визнати явку учасника справи обов`язковою. З врахуванням обставин справи та правовідносин, в яких виник спір, а також аргументів представника Мішково-Погорілівської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області, суд вважає можливим задовольнити її клопотання про визнання явки представника третьої особи обов`язковою.

Керуючись статтями 196-200, 223, 258-260 ЦПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати явку в судове засідання на розгляд справи представника державного спеціалізованого господарського підприємства Ліси України обов`язковою.

Копію ухвали направити третій особі для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.В. Козаченко
Справа № 346/5587/23
Провадження № 2/346/1755/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2023 р.м. Коломия

Суддя Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області Коваленко Д.С., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу і визначення місця проживання дитини,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до Коломийського міськрайонного суду Івано-Франківської області, з позовною заявою до ОСОБА_2 , якою просить розірвати шлюб між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який зареєстровано 19 вересня 2011 року виконкомом Ліснослобідської сільської ради Коломийського району Івано-Франківської області, актовий запис за № 4, залишити їй прізвище « ОСОБА_3 », та залишити проживати малолітню дочку сторін: ОСОБА_4 з позивачкою.

Вимоги, яким повинна відповідати будь-яка позовна заява, передбачені статтями 175 і 177 Цивільного процесуального кодексу України (надалі за текстом - ЦПК України).

В резолютивній частині позовної заяви, серед вимог, є і вимога про залишення дитини з позивачкою, тобто по суті, про визначення її місця проживання з матір`ю, а також вимога про залишення прізвища " ОСОБА_3 " (яке стосується її немайнового права). Але позивачем не викладено обставин, якими вона обґрунтовує такі свої вимоги та не зазначає і не додає доказів, що підтверджують такі вимоги (як того вимагає п.5 ч.3 статті 175 та ч. 5 статті 177 ЦПК України).

Тож, враховуючи викладені вище недоліки, позовна заява подана без додержання всіх вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, і ці недоліки є такими, що не дозволяють суду відкрити провадження у справі.

Зважаючи на це, на підставі статті 185 ЦПК України, позовну заяву слід залишити без руху та встановити позивачу строк у десять днів, з дня отримання копії цієї ухвали, протягом якого позивач має право подати до суду новий позов із виправленими недоліками та доказами, які його підтверджують, разом з копіями позову та доказами відповідачу.

Отже, керуючись статтями 2,19,23,27,28,34,42,43,48,49,76-83,95,174-177,184-187,258-261,351-355 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Встановити позивачу строк у десять днів (з дня отримання копії цієї ухвали), протягом якого вона має право усунути недоліки своєї позовної заяви шляхом подання до суду новий позов із виправленими недоліками (що вказані вище) та доказами, які його підтверджують, разом з копіями позову та доказами відповідачу.

Роз`яснити позивачу, що якщо у встановлений строк, він не усуне зазначені в ухвалі недоліки, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Повернення позовної заяви у такому випадку не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала, окремо від рішення суду, оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Коваленко Д. С.
Провадження № 2-з/204/103/23
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2023 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в особі судді Приваліхіної А.І., розглянувши у приміщенні суду у м. Дніпрі заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову, -

В С Т А Н О В И В:

07 вересня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , визначивши третьою особою приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Царейкіна М.С., із вимогами про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та скасування рішення про держану реєстрацію прав. Одночасно з позовною заявою позивачем до суду подано заяву про забезпечення позову, яку передано судді працівниками апарату суду 08 вересня 2023 року.

При вивченні матеріалів заяви про забезпечення позову встановлено, що дана заява не містить пропозицій заявника щодо зустрічного забезпечення.

Відповідно до вимог ч. 9 ст. 153 ЦПК України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог ст. 151 ЦПК України, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема, найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України , номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосовувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Враховуючи те, що заява про забезпечення позову подана до суду без додержання вимог ст. 151 ЦПК України, а саме: заява не містить пропозицій заявника щодо зустрічного забезпечення, суд дійшов висновку про повернення заяви та доданих до неї додатків заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 151, 153, 353 ЦПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів зо дня її підписання.

Ухвала суду набирає законної сили протягом п`ятнадцяти днів зо дня її підписання або протягом п`ятнадцяти днів зо дня отримання її копії учасниками процесу, якщо не буде оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя А.І. Приваліхіна
У Х В А Л А

про відмову у видачі судового наказу

Справа №348/2028/23

21 вересня 2023 року м. Надвірна

Суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області Солодовніков Р.С., розглянувши заяву ТзОВ «ІВАНО-ФРАНКІВСЬКГАЗ ЗБУТ» про видачу судового наказу з вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ та сплаченого судового збору.

ВСТАНОВИВ:

01.09.2023 року ТзОВ «ІВАНО-ФРАНКІВСЬКГАЗ ЗБУТ» звернулось до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення боргу з ОСОБА_1 .

Суддя, перевіривши матеріали заяви, приходить до наступного висновку.

Як вбачається із змісту даної заяви, місце проживання боржника ОСОБА_1 вказано АДРЕСА_1 .

Однак, як вбачається з повідомлення Управління ДМС України в Івано-Франківської області, яке надійшло до суду 14.09.2023р. за № ЕП-1886 ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_1 знята з реєстрації - померла.

З наданої копії актового запису про смерть №97 від 20.10.2021 року наданого Надвірнянським відділом ДРАЦС від 20.09.2023 року №912/32.15.6-18/83 встановлено, що ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що видано свідоцтво про смерть.

Згідно частиною другою статті 167 ЦПК України за результатами розгляду заяви про видачу судового наказу суд видає наказ або постановляє ухвалу про відмову у видачі судового наказу.

Відповідно до пункту четвертого частини першої статті 165 ЦПК України суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо наявні обставини, передбачені частиною першою статті 186 цього Кодексу.

Згідно з пунктом шостим частини першої статті 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що в зв`язку зі смертю боржника ОСОБА_1 , у видачі судового наказу слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160-167, 186 ЦПК України, суддя-

Керуючись ст.ст. 27, 162, 165, 260 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити ТзОВ «ІВАНО-ФРАНКІВСЬКГАЗ ЗБУТ» у видачі судового наказу з вимогою про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ та сплаченого судового збору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Івано-Франківського Апеляційного суду, а якщо оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвалу суду не було вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Р.С. Солодовніков
Справа № 444/3014/23
Провадження № 2/444/938/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2023 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючий суддя Оприск З. Л.

секретар судового засідання Гнідець В.В.

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Жовкві Львівської області заяви про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Куликівської селищної ради Львівського району Львівської області (пл. Незалежності, 27, смт. Куликів, Львівський район, Львівська область), третя особа приватний нотаріус Головач Орислава Романівна, про визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява представника позивача, в якій він просив проводити розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Дослідивши заяву, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Відповідно ч. 4 ст. 212 ЦПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Таким чином, для забезпечення швидкого та ефективного відправлення правосуддя, а також недопущення порушення розумних строків розгляду справи, суд вважає за необхідне надати можливість представнику позивача у даній справі приймати участь в судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Керуючись ст. 212 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача задовольнити.

Надати можливість представнику позивача Комарницькій Надії Василівні брати участь у судових засіданнях по даній справі в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Роз`яснити представнику позивача, що відповідно до ч. 5 ст. 212 ЦПК України ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий Оприск З. Л.