Провадження № 2/752/6405/23
У Х В А Л А

15 серпня 2023 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Плахотнюк К.Г., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Короку Владислав Вікторович звернувся до суду з позовом до до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Звертаючись до суду з позовом позивач зазначив у позовній заяві зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання відповідачки ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 .

Відповідно до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року №3477-VI, інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини дає підстави для висновку, що суд буде вважатися встановленим законом лише за умови, що він утворений безпосередньо на підставі закону, діє в межах своєї предметної, функціональної та територіальної юрисдикції й у законному складі.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).

Правилами статтей 27, 28, 30 ЦПК України врегульовано питання загальної територіальної підсудності за місцем проживання (місцезнаходженням) відповідача, підсудності справ за вибором позивача та виключної підсудності.

За загальним правилом територіальної підсудності, яке закріплене в ч.ч. 1, 2 ст. 27 ЦПК України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до правил частини 1 статті 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Підсудність заявлених ОСОБА_1 позовних вимог підлягає визначенню тільки в порядку, передбаченому правилами частини 1 статті 27 ЦПК України.

Як видно зі змісту позовної заяви, відповідачка ОСОБА_2 зареєстрована за адресою - АДРЕСА_1 , що відносилося до адміністративної території Кіровського міського суду Луганської області.

Згідно з Розпорядженням Голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 року №2710/38-14 «Про визначення територіальної підсудності справ» для розгляд справ, підсудних Кіровському міському суду Луганскої області, визначено Кремінський районний суд Луганської області.

Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 06.03.2022 року № 1/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» підсудність справ Кремінського районного суду Луганської області визначено - Межівському районному суду Дніпропетровської області.

Правилами п. 1 ч. 1 ст. 31 ЦПК України передбачено, що суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Наразі, матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, необхідно передати до Межівського районного суду Дніпропетровської області, до територіальної підсудності якого належить вирішення заявленого спору.

На підставі викладеного, керуючись ч. 6 ст. 187, ч. 1 ст. 27, ч. 1 ст. 31 ЦПК України, -

ухвалив:

матеріали позовної заяви, зареєстрованої за №752/16458/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, передати до Межівського районного суду Дніпропетровської області (52900, Дніпропетровська область, смт. Межова, вул. Свято-Успенська, 21 ).

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: К.Г. Плахотнюк