Справа № 404/3980/23
Номер провадження 2-о/404/119/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2023 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районног о суду міста Кіровограда Людмила Дмитріївна Кулінка, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), заінтересовані особи: приватний нотаріус Кропивницького нотаріального округу Малогон Вікторія Олександрівна (місцезнаходження: 25015, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 10, офіс № 19), ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 є батьком ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 14 червня 2023 року заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, а саме: обґрунтувати участь у справі ОСОБА_2 , як заінтересованої особи; подати до суду постанову про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, або роз`яснення нотаріуса про неможливість вчинення нотаріальної дії.

На виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 14 червня 2023 року заявником подано клопотання (вх. № 24341 від 04.07.2023 року), яким недоліки вказані в ухвалі судді від 14.06.2023 року не усунуто.

У зв`язку з чим, ухвалою судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 20 липня 2023 року продовжено строк для усунення недоліків позовної заяви ОСОБА_1 , а саме: обгрунтувати участь у справі ОСОБА_2 , як заінтересованої особи; подати до суду постанову про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, або роз`яснення нотаріуса про неможливість вчинення нотаріальної дії.

На виконання вимог ухвали судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 20 липня 2023 року заявником подано заяву (вх. № 27700 від 28.07.2023 року) разом з заявою про встановлення факту родинних відносин в новій редакції, якою недоліки вказані в ухвалі судді від 20.07.2023 року не усунуто.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом (частини третя стаття 294 Цивільного процесуального кодексу України).

Постановою № 5 Пленуму Верховного суду України від 31.03.1995 року про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема пунктом 3 визначено, вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим статтею 137 Цивільного процесуального кодексу України (1502-06), так і вимогам щодо її змісту, передбаченим статтею 274 Цивільного процесуального кодексу України (1502-06). Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до статті 139 Цивільного процесуального кодексу України (1502-06) постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

В свою чергу вимоги до форми і змісту позовної заяви, заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення встановлені статтями 175 і 177, 318 Цивільного процесуального кодексу України.

Зокрема, відповідно до пункту 5 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Частиною п`ятої статті 177 Цивільного процесуального кодексу встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів.

Статтею 318 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику в справах про спадкування" роз`яснено, що при розгляді справ про спадкування слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Проте заявником в порушення вищевказаних вимог до заяви про встановлення факту родинних відносин, не додано постанову про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, або роз`яснення нотаріуса про неможливість вчинення нотаріальної дії.

Неможливість подання вищвевказаних доказів заявник обгрунтовує поданням клопотання про витребування доказів.

При цьому суд зазначає, що частиною першою статті 76 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Проте, суд може витребувати тільки ті докази як існують. В свою чергу, заявник поданим клопотання про витребування доказів фактично просить суд зобов`язати нотаріуса надати вищевказані документи, що не може розглядатись в даному провадженні.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 42 Цивільного процесуального кодексу України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Згідно роз`яснень, які містяться в пункті 5 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, зокрема, з`ясувати, які фізичні особи і організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявникові та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

Заінтересованими особами є особи, які беруть участь у справі та які мають юридичну заінтересованість. Це коло визначається взаємовідносинами із заявником у зв`язку з обставинами, які підлягають встановленню і які можуть вплинути на їх права і обов`язки.

В свою чергу, заявником у заяві про встановлення факту родинних відносин не наведено жодних обґрунтувань, чому саме зокрема, ОСОБА_2 має бути заінтересованою особою, та не вказано яке саме відношення зазначена особа має до цієї справи.

Про вищевказані недоліки заяви, наголошувалось в ухвалах судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 14 червня 2023 року та від 20 липня 2023 року, однак вказані недоліки заявником не усунуто.

Згідно з частиною третьою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частиною п`ятою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

За таких обставин і враховуючи те, що заявником у зазначений судом строк вказані недоліки заяви не усунуто, заява подана без додержання вимог визначених статями 175, 177, 318 Цивільного процесуального кодексу України, тому на підставі статті 185 Цивільного процесуального кодексу України її слід вважати неподаною та повернути заявнику.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним, з точки зору його практичного забезпечення: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства («Golder проти Сполученого Королівства», «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19 червня 2001 року). Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть прави буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Кожен має право на судовий розгляд своєї справи упродовж розумного строку.

Керуючись частинами третьою, п`ятою статті 175, 177, 185, 318 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ), заінтересовані особи: приватний нотаріус Кропивницького нотаріального округу Малогон Вікторія Олександрівна (місцезнаходження: 25015, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, будинок № 10, офіс № 19), ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_2 ) про встановлення факту родинних відносин, вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (частина сьома статті 185 Цивільного процесуального кодексу України).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено 15.09.2023 року.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка