ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті апеляційного провадження

04 грудня 2023 року

м. Харків

справа № 635/7392/19

провадження № 22ц/818/2122/23

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Бурлака І.В., (суддя-доповідач),

суддів - Мальованого Ю.М., Яцини В.Б.

перевіривши відповідність вимогам закону апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 20 грудня 2021 року в складі судді Назаренко О.В. по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , державний нотаріус Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Богунова Надія Валентинівна, Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк», про витребування майна з чужого незаконного володіння

в с т а н о в и в:

Рішенням Харківського районного суду Харківської області від 20 грудня 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Повний текст рішення складено 28 грудня 2021 року.

На вказане рішення суду поштою 18 вересня 2023 року ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції подав апеляційну скаргу.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року витребувано зазначену справу з суду першої інстанції.

Справа надійщла до суду апеляційної інстанції 04 жовтня 2023 року.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 міститься клопотання про поновлення строку, мотивоване тим, що він був позбавлений можливості проживати за місцем реєстрації, поновити втрачений паспорт та отримувати поштову кореспонденцію. Копія рішення суду йому не направлялась. З лютого 2022 року по вересень 2022 року він перебував під окупацією у с. Липці Харківської області. Після деокупації, враховуючи, що в`їзд та виїзд із села потребував зареєстрованого проживання, він мав проблеми зі здоров`ям, втратив зв`язок з адвокатом, зміг з`явитися до суду лише в липні 2023 року та отримати копію рішення суду 18 серпня 2023 року. Вказав, що військова агресія рф та її наслідки для нього є непереборною силою, у зв`язку з чим просив поновити строк на оскарження рішення суду.

Ухвалою судді Харківського апеляційного суду від 09 жовтня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишено без руху та надано йому строк 10 днів для надання заяви про поновлення строку з зазначенням інших поважних причин пропуску строку з наданням відповідних доказів щодо цього з дня отримання копії цієї ухвали.

Зокрема, в ухвалі зазначено, що наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку не можуть бути взяті до уваги, оскільки він був повідомлений про розгляд справи, призначений на 20 грудня 2021 року, строк на апеляційне оскарження у нього закінчився 27 січня 2022 року, однак він подав апеляційну скаргу лише 18 вересня 2023 року, тобто з пропуском строку більш як на півтора роки. ОСОБА_1 не надав будь-яких доказів на підтвердження викладених ним обставин та того, що вони непереборно перешкоджали звернутися до суду протягом тривалого часу. Доводи ОСОБА_1 щодо того, що з лютого 2022 року по вересень 2022 року він перебував під окупацією у с. Липці, та військова агресія рф та її наслідки для нього є непереборною силою, також не взяті до уваги, адже строк на апеляційне оскарження у нього сплив ще до 24 лютого 2022 року. Крім того, після деокупації у вересні 2022 року с. Липці Харківської області ОСОБА_4 мав можливість подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції, однак зробив це лише через рік у вересні 2023 року.

Копію вказаної ухвали судді тричі, а саме 09 жовтня 2023 року, 18 жовтня 2023 року, 25 жовтня 2023 року направлено поштою на адресу ОСОБА_1 , однак кореспонденція повернута до суду з довідками Укрпошти «Причина повернення: адресат відсутній за вказаною адресою».

У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата чи відмову від одержання, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року в справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Верховного Суду від 27 листопада 2019 року в справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року в справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року в справі № 24/260-23/52-б, ухвалах Верховного Суду від 13 січня 2021 року у справі № 752/4328/19, від 23 вересня 2021 року у справі № 757/56776/20-ц, від 02 травня 2022 року у справі № 522/1383/20, від 07 листопада 2022 року у cправі № 910/7658/21.

Однак, ОСОБА_1 вказані в ухвалі недоліки до теперішнього часу не усунуто. Заяви про поновлення строку або інших клопотань, пов`язаних з апеляційною скаргою, від ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції не надходило.

Відповідно до частин 3, 4 статті 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадках, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Пунктом 4 частини 1 статті 358 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до пунктів 6, 7 частини 2 статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк та виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Принцип юридичної визначеності як складова частина конституційного принципу верховенства права зобов`язує апелянта самостійно цікавитися перебігом розгляду його скарги в суді апеляційної інстанції. Тривала відсутність такого інтересу з боку апелянта свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права та зловживання правом на апеляцію.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Також, відповідно до частини другої статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Непереборною силою є надзвичайна або невідворотна за таких умов подія. Непереборна сила характеризується двома ознаками. По-перше, це зовнішня до діяльності особи обставина, яку вона хоча і могла передбачити, але не могла попередити. До таких обставин, як правило, відносяться стихійні лиха (землетрус, повінь, пожежі тощо) та соціальні явища (війни, страйки, акти владних органів тощо). По-друге, ознакою непереборної сили є її надзвичайність, що означає, що це не є звичайною обставиною, яка хоча і може спричинити певні труднощі для особи, але не виходить за певні розумні рамки, тобто це має бути екстраординарна подія, яка не є звичайною.

Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Чинний ЦПК України обмежує дискреційні повноваження апеляційного суду стосовно часу поновлення строків на оскарження судового рішення.

Складовою принципу правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Дія 97» проти України від 21 жовтня 2010 року).

Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Проте, сам лише факт запровадження воєнного стану на всій території України не може бути безумовною підставою для поновлення пропущеного більше ніж на один рік строку на апеляційне оскарження без підтвердження заявником конкретних обставин, які унеможливили вчинення саме ним відповідної процесуальної дії у визначений законом строк в період воєнного стану. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22), ухвали Верховного Суду від 29 червня 2023 року у справі № 760/5152/20 (провадження № 61-7607ск23), від 29 червня 2023 року у справі № 570/5859/18 (провадження № 61-8863ск23).

Як вбачається з матеріалів справи, рішення суду ухвалено 20 грудня 2021 року, його повний текст складено 28 грудня 2021 року, тоді як ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу поштою лише 18 вересня 2023 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження рішення суду понад півтора роки.

При цьому, ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про розгляд справи, призначений на 20 грудня 2021 року, що підтверджується його розпискою (а.с. 216) та заявою його адвоката про розгляд справи без участі (а.с. 220, 220 а).

Викладені ОСОБА_1 в апеляційній скарзі підстави для поновлення строку, як вже зазначалось, не свідчать про існування обставин непереборної сили, які перешкоджали йому здійснити усі необхідні процесуальні дії для своєчасного звернення до суду з апеляційною скаргою, враховуючи, що строк на апеляційне оскарження у нього сплив ще до запровадження воєнного стану 24 лютого 2022 року.

На виконання ухвали судді про залишення апеляційної скарги без руху ОСОБА_1 не надав клопотання про поновлення строку із зазначенням інших причин пропуску строку, зокрема, пов`язаних з його неналежним повідомленням про розгляд справи або викликаних обставинами непереборної сили.

За таких умов, слід дійти висновку, що виняткових підстав для поновлення строку, передбачених пунктами 1, 2 частини 2 статті 358 ЦПК України, апелянтом не наведено, а сама по собі поважність причин пропуску строку не підлягає оцінці судом з урахуванням пропуску ним строку на апеляційне оскарження понад рік з дня складання повного тексту оскаржуваного рішення.

Враховуючи вищевказані норми процесуального законодавства та фактичні обставини справи, практику Європейського суду з прав людини, колегія суддів виходить із того, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити на підставі положень частини другої статті 358 ЦПК України, адже апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, та апелянтом не підтверджено наявності виняткових підстав для поновлення строку, передбачених пунктами 1, 2 частини 2 статті 358 ЦПК України.

Керуючись ч.2 ст.358 ЦПК України

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського районного суду Харківської області від 20 грудня 2021 року в складі судді Назаренко О.В. по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , державний нотаріус Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області Богунова Надія Валентинівна, Публічне акціонерне товариство «ОТП Банк» про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Вилучити з матеріалів справи і повернути ОСОБА_1 оригінал апеляційної скарги з додатками (а.с. 227-233), долучити до матеріалів справи її копію.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили негайно, після її підписання, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий І.В. Бурлака

Судді Ю.М. Мальований

В.Б. Яцина