КОРАБЕЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД М.МИКОЛАЄВА
Справа № 488/811/21
Провадження № 2/488/228/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.09.2023 року м. Миколаїв

Корабельний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючої по справі судді - Селіщевої Л.І.,

за участю секретаря судового засідання - Панасюк Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ТОВ Дніпрорегіонгаз про стягнення заборгованості по заробітній платі, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача - ТОВ Дніпрорегіонгаз, в якому просить стягнути з відповідача на її користь заборгованість по заробітній платі у сумі 17935,75 грн., з відповідним утриманням податків та інших обов`язкових платежів.

В призначені по справі судові засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, про дату та час судового засідання повідомлялася належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

За ч. 5 цієї ж статті у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Частиною 1 ст. 131 ЦПК України передбачено обов`язок учасників судового процесу повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Крім того, згідно ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Аналіз зазначених норм вказує на те, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Із матеріалів справи вбачається, що в судові засідання по справі, призначені на 25.07.2023 року та 07.09.2023 року, позивачка не з`явилася, про час та місце слухання справи в Корабельному районному суді м. Миколаєва була повідомлена вчасно та належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку SMS - повідомлення. Судові повістки з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення повернулися на адресу суду без вручення адресату з позначкою "повертається за закінченням терміну зберігання".

Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі "Гінчо проти Португалії" Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Заява про розгляд справи без участі позивачки до суду не надходила. Неявка позивачки в судові засідання перешкоджає розгляду справи, матеріали справи не містять достатніх доказів, які б давали можливість розглянути справу у її відсутність.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідним залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ Дніпрорегіонгаз про стягнення заборгованості по заробітній платі без розгляду, на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 223, 257, 353 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ Дніпрорегіонгаз про стягнення заборгованості по заробітній платі - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачці, що вона має право після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, звернутися до суду повторно.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Миколаївського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Л.І. Селіщева