Провадження №2/369/5534/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.10.2023 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Пінкевич Н.С., вивчивши матеріали заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні суду знаходиться вказана цивільна справа.

25.09.2023 на адресу суду надійшла заява від представника позивача про забезпечення позову, у якій він просив суд заборонити приватному виконавцю ОСОБА_4 здійснювати платіж чи будь-яким іншим чином передавати грошові кошти в розмірі ціни цього позову, а саме 497765,95 гривень, які залишились у нього у розпорядженні після здійснення усіх виконавчих дій в межах зведеного виконавчого провадження №70985340, ОСОБА_3 , іншим особам, які діють від його імені або в його інтересах, до набрання законної сили рішенням у цій справі.

У резолютивній частині ухвали про забезпечення позову вказати: «Стягувач ОСОБА_2 , АДРЕСА_1 , гурт РНОКПП НОМЕР_1 . Боржник ОСОБА_3 адреса АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , д.н. ІНФОРМАЦІЯ_1 . Строк пред`явлення ухвали до виконання три роки. Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню».

Свою заяву мотивував тим, що 08 жовтня 2019 року між Позивачем (далі Покупець) та Відповідачем (далі Продавець) через його довірену особу було укладено Попередній договір про укладення договору купівлі-продажу нежитлового приміщення (далі Попередній договір, додаток 4). Попередній договір засвідчено приватним нотаріусом КиєвоСвятошинського районного нотаріального округу Київської області Дудкіною Н.В. та зареєстровано в реєстрі під номером 995 (нотаріальний бланк НОА 862467). Згідно пункту 1 Попереднього договору, Продавець у строк до 30.09.2020 року зобов`язувався передати у власність Покупця з укладенням договору купівліпродажу, а Покупець зобов`язується прийняти і оплатити нежитлове приміщення №7, загальною площею 26 кв.м., в багатоквартирному житловому будинку, збудованому на земельній ділянці площею 0,1010 га, кадастровий номер якої :03:006:0032, що знаходиться в АДРЕСА_3 . Згідно пункту 4 Попереднього договору, на підтвердження намірів сторін Покупець передав, а Продавець прийняв передоплату у вигляді авансу в розмірі 325550 гривень. Згідно пункту 5 Попереднього договору, Сторони домовилися, що у випадку відмови (ухилення) Продавця від продажу нежитлового приміщення у строк, передбачений Попереднім договором, Продавець повинен повернути Покупцю одержану від нього суму авансу протягом одного місяця. Всупереч умовам Попереднього договору, Продавець не передав у власність Покупця з укладенням договору купівлі-продажу вказане нежитлове приміщення як до 30.09.2020 року, так і станом на день подання цієї заяви. Більш того, багатоквартирний житловий будинок, в якій має знаходитися вказане нежитлове приміщення, не побудований та не введений в експлуатацію досі. Він релізований на торгах для погашення боргів Відповідача перед іншими позивачами.

Крім того, всупереч умовам Попереднього договору Продавцем не повернуто Покупцю одержану від нього суму авансу як протягом одного місяця, так і станом на день подання цієї заяви. При цьому розшукати Продавця для вручення вимоги про повернення авансу не вдається можливим, оскільки остання за місцем реєстрації не перебуває, на зв`язок не виходить, працівники офісу продажів відповідного житлового комплексу його контактів не надають. Отже, сума боргу за Попереднім договором складає 325550 гривень. Згідно зі статтею 625 Цивільного кодексу України, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Відтак, три проценти річних від простроченої суми станом на день подання цієї заяви, за період з 1 жовтня 2020 року до 31 липня 2023 року складає 325550*0,03* (34 місяць/12)=27671,75 гривень. Встановлений індекс інфляції за жовтень-грудень 2020 року 3,2%, за 2021 рік 10%, за 2022 рік 26,6%, за січень-червень 2023 року 4.6%. Тобто сукупно 44,4 %, що складає 325550*0,444=144544,20 гривень. Дані щодо інфляції взято з сайту https://index.minfin.com.ua/ua/economy/index/inflation/. Ціна позову враховуючи вимоги майнового характеру складає 325550+27671,75+144544,20=497765,95 гривень.

Як вбачається з листа приватного виконавця Валявського О. А. №70985340 від 21.09.2023 (додаток 1, далі - Лист), у нього на примусовому виконанні перебуває зведене виконавче провадження №70985340 щодо стягнення боргу за судовими рішеннями з боржника ОСОБА_3 на користь фізичних осіб. До складу зведеного виконавчого провадження входить шість виконавчих проваджень. Згідно Листа після реалізації майна боржника (об`єкта незавершеного будівництва) на прилюдних торгах приватним виконавцем було отримано грошові кошти у розмірі 3.201.924,58 гривень. Вказане підтверджується також даними офіційного веб-сайту ДП "Сетам" за посиланянм https://setam.net.ua/auction/529562. При цьому, після розподілу коштів між стягувачами по зведеному виконавчому провадженні у його розпорядження знаходиться залишкова сума коштів у розмірі 1.077.231,69 гривень. У Листі приватний виконавець зазначає, що вказані кошти відповідно до п. 6 ст. 47 ЗУ "Про виконавче провадження повинні бути перераховані боржнику у майбутньому. Таким чином, приватний виконавець Валявський О. А. є особою, яка повинна у майбутньому здійснити платіж, а саме перераховувати кошти ОСОБА_3 вищевказані кошти, тобто є особою, яка відповідає критеріям п. 4. ч. 1 ст. 150 ЦПК України.

При цьому слід зазначити, що згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно №347566879 від 21.09.2023 (додаток 2), крім реалізованого на прилюдних торгах приватним виконавцем Валявським О. А. об`єкту незавершеного будівництва за адресою АДРЕСА_3 (у витягу відображено як окремі квартири та приміщення за цією адресою), ОСОБА_3 належать також лише одна квартира, яка арештована у межах справи 369/10286/23, а також гараж, який арештований у межах справи 369/4784/23. За умов відсутності іншого неарештованого майна відповідача очевидно, що виконання рішення у цій справі може бути істотно ускладненим та навіть унеможливленим. Більше того, сам факт, що ОСОБА_3 добровільно не виконував інші судові рішення, що стало причиною примусового виконання шляхом реалізації його майна на торгах свідчить про те, що забезпечення позову є єдиним інструментом, яке зможе гарантувати виконання судового рішення у цій справі.

Слід звернути увагу Суду також на те, що у провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває щонайменше 9 інших судових справ, у яких ОСОБА_3 є відповідачем, а предметом позову є стягнення грошових коштів. Вказане підтверджується випискою з офіційного веб-сайту Суду (додаток 3). Таким чином, існує реальна небезпека ускладнення можливості виконання рішення суду. Звертаю увагу Суду, що у випадку незабезпечення позову, ОСОБА_3 може отримати згадані грошові кошти на власний банківський рахунок, надалі перевести ці кошти у готівку, приховати, передати третім особам або витратити на придбання будь-яких товарів чи послуг. При цьому наявність у особи готівки згідно чинного законодавства жодним чином не обліковується, не відслідковується і не декларується. Співмірність заходів забезпечення позову ціні позову буде дотримана у разі заборони приватному виконавцю передавати боржнику залишкові грошові кошти в межах ціни позову, а саме 497765,95 гривень. Такий захід забезпечення позову не порушить права інших осіб, натомість гарантує позивачу ефективне виконання судового рішення. Пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення Позивач зазначає, що має зареєстроване в установленому порядку місце проживання в Україні, а саме АДРЕСА_1 , що підтверджується копією паспорту (додаток 6). Відтак, на підставі ч. 3 статті 154 ЦПК України, Суд не зобов`язаний застосовувати зустрічне забезпечення, оскільки немає відомостей, які могли б свідчити, що дії заявника можуть ускладнити або зробити неможливим виконання рішення суду про відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову, у випадку відмови у позові. Водночас, враховуючи приписи п. 6 ч. 1 ст. 151 ЦПК України, ч. 4 ст. 154, заявник вносить пропозицію здійснити зустрічне забезпечення шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом. Але просить суд, з огляду на обставини, викладені вище, не застосовувати заходи зустрічного забезпечення.

Враховуючи викладені обставини просив суд задовольнити заяву.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Розглянувши заяву, всебічно та повно дослідивши доводи представника позивача, матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Статтею 150 ЦПК України визначено, що позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 р. № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Умовою застосування заходів забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно, яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Представник позивача просить заборонити приватному виконавцю ОСОБА_4 здійснювати платіж чи будь-яким іншим чином передавати грошові кошти в розмірі ціни цього позову, а саме 497765,95 гривень, які залишились у нього у розпорядженні після здійснення усіх виконавчих дій в межах зведеного виконавчого провадження №70985340, ОСОБА_3 , іншим особам, які діють від його імені або в його інтересах, до набрання законної сили рішенням у цій справі.

Разом з тим, не вжиття таких видів забезпечення позову не утруднить та не зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позову, оскільки заявлені вимоги стосуються стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що заява не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 151-153 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за договором купівлі-продажу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня вручення копії ухвали суду.

Суддя Тетяна ДУБАС