КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

26 вересня 2023 року м.Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ судді-доповідача Поліщук Н.В., суддів Верланова С.М., Соколової В.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 січня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» про визнання припиненою іпотеки згідно іпотечного договору від 28 липня 2008 року, скасування записів про іпотеку, скасування запису про заборону на нерухоме майно, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 січня 2022 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з ухваленим рішенням, 12 вересня 2023 року ОСОБА_1 безпосередньо до Київського апеляційного суду подано апеляційну скаргу, яка одночасно містить клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду. Клопотання мотивує тим, що у зв`язку з тривалим перебуванням поза межами міста Києва копію повного рішення отримала 04 серпня 2023 року. Зазначає, що відповідна відмітка про отримання копії рішення міститься на останньому аркуші копії, яку долучено до апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали справи суд робить такі висновки.

Згідно статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до частини 2 статті 358 ЦПК України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Згідно із статтею 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі значним спливом періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Чинний ЦПК України обмежує дискреційні повноваження апеляційного суду стосовно часу поновлення строків на оскарження судового рішення.

Доступ до суду як елемент права на справедливий судовий розгляд не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням у випадку, коли такий доступ особи до суду обмежується законом і не суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використаними засобами і метою, яка має бути досягнута.

Виходячи із зазначених критеріїв, Європейський суд з прав людини визнає легітимними обмеження встановлені державами - членів Ради Європи вимоги щодо строків оскарження судових рішень (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року).

При цьому, складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Дія 97" проти України" від 21 жовтня 2010 року).

Європейський суд з прав людини у справі "Каракуця проти України" зазначив, що заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи, про що, зокрема, свідчить те, що вони протягом 1 року та 8 місяців не звертались до апеляційного суду за інформацією щодо стану розгляду їх апеляційної скарги.

Європейський суд з прав людини у справі у справі "Пономарьов проти України" зробив висновок про те, що у разі якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак, такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

З матеріалів справи установлено наступне.

В листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до ТОВ «ФК «Довіра та Гарантія» про визнання припиненою іпотеки згідно іпотечного договору від 28 липня 2008 року, скасування записів про іпотеку, скасування запису про заборону на нерухоме майно.

В грудні 2019 року ОСОБА_1 подано заяву про забезпечення позову.

26 листопада 2019 року засобами поштового зв`язку ОСОБА_1 отримано копію ухвали суду першої інстанції від 19 листопада 2019 року про відкриття провадження за її позовною заявою із повідомлення про дату та час проведення підготовчого судового засідання, призначеного на 12 грудня 2019 року о 15 год. 00 хв. (том 1 а.с.69).

Згідно протоколу судового засідання від 12 грудня 2019 року в судовому засіданні брав участь представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 (том 1 а.с.74).

18 лютого 2020 року ОСОБА_1 подано заяву про заміну неналежного відповідача на належного, та відповідь на відзив.

Згідно протоколу судового засідання від 18 лютого 2020 року в судовому засіданні брала участь представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , яка згідно розписки повідомлена про наступні дату та час розгляду справи, на 05 травня 2020 року (том 1 а.с.106-107, 108).

В матеріалах справи міститься зворотнє повідомлення із повідомленням ОСОБА_1 про розгляд справи, що призначений на 15 липня 2020 року о 09 год. 30 хв., із відміткою про отримання останньою поштового відправлення особисто 30 травня 2020 року (том 1 а.с.113).

Згідно протоколу судового засідання від 15 жовтня 2020 року в судовому засіданні брала участь представник ОСОБА_1 - ОСОБА_3 , яка згідно розписки повідомлена про наступні дату та час розгляду справи, на 14 грудня 2020 року (том 1 а.с.121-122, 124).

В матеріалах справи міститься зворотнє повідомлення із повідомленням ОСОБА_1 про розгляд справи, що призначений на 15 березня 2021 року о 14 год. 00 хв., із відміткою про отримання останньою поштового відправлення особисто 18 лютого 2021 року (том 1 а.с.181).

Згідно протоколу судового засідання від 15 березня 2021 року в судовому засіданні брали участь особисто ОСОБА_1 та її представник - ОСОБА_3 , які згідно розписки повідомлені про наступні дату та час розгляду справи, на 17 травня 2021 року (том 1 а.с.183-184, 185).

12 травня 2021 року ОСОБА_1 ознайомлювалась із матеріалами справи, про що власноручно розписалась (том 1 а.с.189) .

14 травня 2021 року ОСОБА_1 подано клопотання про відкладення розгляду справи, призначений на 17 травня 2021 року, у зв`язку із зміною представника (том 1 а.с. 192).

В матеріалах справи міститься зворотнє повідомлення із повідомленням ОСОБА_1 про розгляд справи, призначений на 20 липня 2021 року із відміткою про отримання останньою поштового відправлення особисто 09 червня 2021 року (том 1 а.с.199).

В матеріалах справи містяться рукописні пояснення ОСОБА_1 від 20 липня 2021 року у справі № 369/14829/19 (том 2 а.с.1-6).

Згідно протоколу судового засідання від 20 липня 2021 року в судовому засіданні брали участь особисто ОСОБА_1 та її представник - ОСОБА_4 , які згідно розписки повідомлені про наступні дату та час розгляду справи, на 13 жовтня 2021 року (том 2 а.с.24-25, 26).

Згідно протоколу судового засідання від 13 жовтня 2021 року в судовому засіданні брали участь особисто ОСОБА_1 та її представник - ОСОБА_4 , які згідно розписки повідомлені про наступні дату та час розгляду справи, на 21 січня 2022 року (том 2 а.с.29-31, 32).

Установлено, що згідно протоколу судового засідання від 21 січня 2022 року при проголошенні вступної та резолютивної частини оскаржуваного рішення були присутні особисто ОСОБА_1 та її представник - ОСОБА_4 (том 2 а.с.33-35).

Повне рішення не містить відмітки про дату складення повного судового рішення.

У Єдиному державному реєстрі судових рішень повний текст оскаржуваного рішення оприлюднено 27 січня 2022 року.

Супровідним листом без дати копію рішення направлено на поштову адресу скаржника: АДРЕСА_1 . Дана поштова адреса зазначена скаржником в позовній заяві, в апеляційній скарзі, та за вказаною адресою скаржницею (позивачкою) під час розгляду справи в суді першої інстанції неодноразово отримано судову кореспонденцію, зокрема судові повістки.

В матеріалах справи міститься зворотнє повідомлення на ім`я ОСОБА_1 про вручення копії рішення 15 березня 2023 року (том 2 а.с. 54).

З урахуванням вищенаведеного, матеріали справи свідчать про те, що судове провадження ініційовано ОСОБА_1 , позивачці відомо про відкриття провадження у справі та рух справи, ОСОБА_1 брала участь в судових засіданнях особисто та через представників, а також скаржниці відомо про факт ухвалення рішення за наслідками розгляду її позовної заяви.

Подаючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке скаржниця мотивує тривалим перебуванням поза межами міста Києва, одночасно з цим нею не надано доказів на підтвердження цього факту.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції ОСОБА_1 реалізувала свої процесуальні права як самостійно, так і через представників, а тому не була позбавлена можливості звернутись до професійного юриста із питанням щодо оскарження рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 січня 2022 року.

Для цілей застосування наслідків частини 2 статті 358 ЦПК України скаржниця була повідомлена про розгляд справи, брала участь у судових засіданнях, ознайомлювалася із матеріалами справи, подавала клопотання про відкладення розгляду справи, була присутньою при проголошенні вступної та резолютивної частини оскаржуваного рішення та знала про результат розгляду позовної заяви, а тому повинна була вчиняти дії щодо отримання копії повного судового рішення у справі, ініціатором якої вона є, проте не виявила належної заінтересованості у реалізації своїх процесуальних прав, що є підставою для відмови у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, а також для відмови у відкритті апеляційного провадження.

З матеріалів справи не убачається, а скаржницею не наведено передбачених частиною 2 статті 358 ЦПК України обставин, відповідно до яких у разі подання апеляційної скарги після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення суд мав би вирішити питання про відкриття апеляційного провадження.

Відтак, оскільки судове рішення ухвалено 21 січня 2022 року, скаржниця звернулася до суду із апеляційною скаргою 12 вересня 2023 року, тобто через 1 рік та 8 місяців, суд апеляційної інстанції не убачає передбачених частиною 2 статті 358 ЦПК України обставин, відповідно до яких у разі подання апеляційної скарги після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення суд мав би вирішити питання про відкриття апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 3, 126, 312, 358 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 21 січня 2022 року.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга може бути подана протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду. У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Н.В. Поліщук

Судді С.М. Верланов

В.В. Соколова