Справа № 953/4102/23
Провадження № 2/242/497/23
14 вересня 2023 року Селидівський міський суд Донецької області у складі головуючого судді Черкова В.Г., при секретарі Кідрон О.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Панченко Оксана Валеріївна, про встановлення факту родинних відносин, -
Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин .
Стислий виклад позиції позивача та заперечення відповідача.
В обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний брат позивача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 08.08.2022 р. він звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, 02.05.2023 р. отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстав неподання документів, що підтверджують факт родинних відносин, а саме: свідоцтва про народження його батька - ОСОБА_4 . Відповідачка ОСОБА_2 є донькою брата ОСОБА_5 - ОСОБА_6 та двоюрідною сестрою позивача. Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 немає.
Встановлення факту родинних відносин має юридичне значення, оскільки необхідно для реалізації спадкових прав позивача.
Просив встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є двоюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Заяви та клопотання сторін.
Позивач та його представник надали заяву про розгляд справи за їх відсутності.
Відповідачка у строк, визначений судом, відзив на позовну заяву не надала.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 16.06.2023 р. відкрито провадження по справі, по справі призначене підготовче засідання.
Ухвалою від 07.07.2023 р. закрито підготовче засідання.
Ухвалою від 31.07.2023 р. витребувані докази за клопотанням позивача.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Ключовими принципами статті 6 є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.
Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що „у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".
У справі Bellet v. France Суд зазначив, що „стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".
Як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Статтею 6 Конвенції також гарантується право на розгляд справи судом у "розумні строки". Слід відмітити, що у своїй практиці Суд підходив до цієї проблеми дуже індивідуально. Разом із тим, були встановлені певні критерії, в світлі яких слід оцінювати тривалість провадження це: складність справи; поведінка заявника; дії відповідних органів. Ці питання аналізувались судом у справі "Странніков проти України", де Суд дійшов висновку, що тривалість оскаржуваного процесу була надмірною та не відповідала вимозі „розумності строку".
З урахуванням зазначеного особа, яка не була присутньою під час розгляду справи, має право на адекватну, скорочену процедуру скасування рішення, а тому суд вважає можливим ухвалити заочне рішення у справі на підставі наявних доказів.
Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову.
Дослідивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що подана позовна заява є обґрунтованою і підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_3 його матір - ОСОБА_5 , є рідною тіткою позивача, що підтверджується її автобіографією, посвідченою начальником відділу діловодства та архівної справи ХНУМГ ім..О.М.Бекетова Мартиненко Л.М., свідоцтвом про народження ОСОБА_5 , інформацією, що міститься в Будинковій книзі для прописки громадян.
Згідно свідоцтва про народження, батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , є ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .
Згідно свідоцтва про народження, батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , є ОСОБА_4 та ОСОБА_10 .
Згідно відомостей з автобіографії до складу сім`ї ОСОБА_5 входили: батько - ОСОБА_8 , мати - ОСОБА_9 , брат - ОСОБА_6 , брат - ОСОБА_4 , сестра - ОСОБА_11 .
Відповідно до Будинкової книги ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та батько позивача - ОСОБА_4 були зареєстровані та проживали за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_8 , ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_9 , ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідними свідоцтвами про смерть.
ОСОБА_1 08.08.2022 р. звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3
02.05.2023 р. отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії через ненадання документів, які б підтверджували факт родинних відносин між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , а саме: свідоцтво про народження батька спадкодавця - ОСОБА_4 та документ, що підтверджує смерть ОСОБА_4 .
Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Згідно з ч.1 ст.5 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. При цьому, зі змісту ст.ст.55, 124 Конституції України та ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод випливає, що кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.
Відповідно до положень ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Згідно з вимогами ст. 76-81 ЦПК України засобами доказування у цивільній справі є письмові, речові і електронні докази, висновки експерта, показання свідків. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до частини другої статті 315 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Згідно із ст.318 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено: - який факт заявник просить встановити та з якою метою; - причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; - докази, що підтверджують факт. До заяви про встановлення факту родинних відносин можуть додаватися такі документи та докази: - докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); - довідки органів реєстрації актів цивільного стану про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; - пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником.
Сімейний кодекс України не містить визначення родини та родинних відносин, а лише зазначає, що є сім`єю та які особи складають сім`ю.
Так відповідно до ч. 2 ст. 3 Сімейного кодексу України, сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Виходячи з вимог Цивільного кодексу України , Сімейного кодексу України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.
Що стосується документів, які підтверджують родинні стосунки, то слід зазначити, що законодавство України не встановлює їх вичерпного переліку. Перелік документів, які необхідні для того, щоб установити родинні стосунки осіб, визначається в кожному випадку окремо, в залежності від ступеня їх споріднення. Такими документами відповідно до Закону України "Про органи реєстрації актів громадянського стану" можуть бути: паспорт, свідоцтва про шлюб, про народження, про розірвання шлюбу, про встановлення батьківства, переміну прізвища, імені. У разі відсутності документів про підтвердження родинних стосунків їх підтвердження здійснюється в судовому порядку.
З роз`яснень п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.
Відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» № 5 від 31.03.1995 р., суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідно заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.
Таким чином, факт того, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є двоюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , доведено у повному обсязі, надані суду докази є належними, достовірними та допустимими, оскільки ці докази містять у собі інформацію щодо предмета заявлених вимог, вони логічно пов`язані з тими обставинами, які підтверджують наявність підстав для встановлення факту, що має юридичне значення. Крім того, даний факт також підтвердила допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_12 .
Встановлення даного факту має юридичне значення для позивача, оскільки необхідно для подальшої реалізації його спадкових прав.
Враховуючи вищевикладене, суд вважає що заява обґрунтована та підлягає задоволенню.
Керуючись 264, 265, 280 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , до ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Панченко Оксана Валеріївна, юридична адреса: м.Харків, вул..Полтавський шлях, 37, літ.А-2, про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , є двоюрідним братом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається позивачем протягом тридцяти днів безпосередньо до Дніпрвського апеляційного суду.
Повний текст рішення складено та підписано 14.09.2032 р.
Суддя В.Г.Черков