Справа № 206/4181/23
Провадження № 2-др/206/10/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2023 м. Дніпро

Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі судді Маштака К.С., розглянувши заяву представника позивача адвоката Циганок Р.О. про ухвалення додаткового рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

02.10.2023 рішенням Самарського районного суду м. Дніпропетровська по даній цивільній справі, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задоволено повністю. Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 розірвано та стягнуто з відповідача на користь позивача сплачений нею судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп.

09.10.2023 через систему «Електронний суд» до Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява представника позивача ОСОБА_4 про ухвалення додаткового рішення, у якій останній просив ухвалити додаткове рішення у справі № 206/4181/23, яким стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у розмірі 3000 грн. на професійну правничу допомогу.

Ознайомившись з заявою представника позивача та дослідивши матеріали справи суд зазначає наступне.

07.09.2023 до суду від представника позивача через систему «Електронний суд» надійшла позовна заява про розірвання шлюбу з додатками (а.с. 1-12).

08.09.2023 було відкрито провадження у справі, призначено розгляд справи по суті на 02.10.2023 (а.с. 15).

28.09.2023 від представника позивача на електронну адресу суду надійшло клопотання, відповідно до якого сторона позивача просила суд стягнути з відповідача на користь позивача понесені витрати на професійну правничу допомогу (а.с. 17-18).

02.10.2023 від позивача до канцелярії суду надійшла заява, відповідно до якої остання просила задовольнити позовні вимоги та розгляд справи проводити без її участі та витрати на професійну правничу допомогу не стягуватиз відповідача (а.с. 23).

02.10.2023 від відповідача до канцелярії суду надійшла заява відповідно до якої останній не заперечував щодо задоволення позову та просив розгляд справи проводити без його участі (а.с. 24).

02.10.2023 проведено розгляд справи по суті за наявними матеріалами, під час якого досліджено письмові докази, що містяться в матеріалах справи та ухвалено рішення.

Відповідно до частин першої та другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Дійсно, однією з засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (частина перша, пункт 1 частини третьої статті 133 ЦПК України).

Витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами (частини перша, друга статті 137 ЦПК України).

Частиною 8 ст. 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

В той же час, позивач 02.10.2023 подала до суду власноруч написану заяву, в якій просила серед іншого, витрати на адвоката не стягувати з відповідача, про що судом було зазначено в рішенні по суті спору 02.10.2023.

Крім того, подання учасником справи заяви про ухвалення додаткового рішення про стягнення витрат на правничу допомогу необхідно здійснювати із дотриманням загальних вимог до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення (ст. 183 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 183 ЦПК України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

За правилами частини другої статті 183 ЦПК України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Крім того, згідно вимог частин 5, 6, 7, 8 ст. 43 ЦПК України, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Однак, в порушення зазначених норм ЦПК України, до заяви про ухвалення додаткового рішення не надано докази надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданої до суду заяви.

Згідно з ч. 4 ст. 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

До того ж, Верховний Суд у постанові від 21.09.2022 у справі № 725/1301/21 (провадження № 61-20691св21) зазначив, що, встановивши порушення позивачем установленого процесуальним законом порядку пред`явлення до відшкодування витрат на правничу допомогу, а саме ненаправлення позивачем на адреси інших учасників справи (відповідачів) документів, які підтверджують понесені витрати на правничу допомогу, що позбавило відповідачів можливості подати до суду клопотання про не співмірність розміру таких витрат відповідно до частини шостої статті 137 ЦПК України, суд апеляційної інстанції обґрунтовано повернув без розгляду клопотання позивача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу. Аналогічна практика вирішення заяв про ухвалення додаткового рішення, до яких заявники не додали доказів надіслання (ненадання) іншим учасникам такої заяви з доданими до неї додатками, сформована Верховним Судом і в рішеннях від 25.02.2021 у справі № 906/977/19, від 01.09.2022 у справі № 759/13013/14-ц (провадження № 61-14029св21), від 16.01.2023 у справі № 640/23065/14 (провадження № 61-1456ск21), від 02.02.2023 у справі № 466/1403/20 (провадження № 61-10035св22), від 27.03.2023 у справі № 756/820/20 (провадження № 61-8952св22), від 31.05.2023 у справі № 753/20452/21-ц (провадження № 61-7673св22).

Також, відповідно до частин 1, 2, 3 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги позицію самого позивача щодо витрати на професійну правничу допомогу (заява від 02.10.2023), суд приходить до обґрунтованого висновку про необхідність повернення без розгляду заяви представника позивача адвоката Циганок Р.О. про ухвалення додаткового рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 10-15, 18, 43, 44, 133, 137, 141, 182, 183, 260, 268, 270, 353 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача адвоката Циганок Р.О. про ухвалення додаткового рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню згідно ст. 353 ЦПК України не підлягає.

Суддя К.С. Маштак