КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

20 вересня 2023 року місто Київ

Справа 381/3208/21

Апеляційне провадження № 22-ц/824/15391/2023

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.,

вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2023 року

у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "ПриватБанк" до ОСОБА_1 , який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , до ОСОБА_4 , третя особа - Орган опіки та піклування виконавчого комітету Фастівської міської ради Київської області, про виселення

ВСТАНОВИВ

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2023 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, представник АТ КБ «ПриватБанк» 15 вересня 2023 року, відповідно до поштової відмітки, направив на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Крім того скаржник просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення. Вказує, що 28 квітня 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» була подана апеляційна скарга на вказане рішення. 14 серпня 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» було отримано ухвалу Київського апеляційного суду від 02 серпня 2023 року про визнання апеляційної скарги АТ КБ «ПриватБанк» неподаною та її повернення.

Посилаючись на воєнний стан як на поважну причину для поновлення процесуальних строків, вказує, що апеляційна скарга була вже подана поштою в межах строку на апеляційне оскарження 28.04.2023 року, але здійснено помилку щодо зазначення найменування осіб, з технічних причин ухвала про усунення недоліків на адресу не надходила до співробітника, відповідального за дану справу.

Вирішуючи клопотання представника позивача про поновлення строку суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 354 ЦПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 354 ЦПК України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 статті 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

У разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Поважними причинами можуть визнаватись лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтвердженні належними доказами.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення.

Відповідно до положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, згідно з якою кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків має право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Також необхідно зазначити, що судом досліджуються підстави для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах наведених доводів особи, яка подала заяву.

Оскаржуване рішення було ухвалене 03 квітня 2023 року. Позивач зазначає, що апеляційна скарга вперше була подана 28 квітня 2023 року. Дану апеляційну скаргу ухвалою Київського апеляційного суду ухвалою від 08 травня 2023 року було залишено без руху та надано строк на усунення недоліків. В подальшому ухвалою Київського апеляційного суду від 02 серпня 2023 року апеляційну скаргу визнано неподаною та повернуто особі, яка її подала.

Відповідно до вказаної ухвали копію ухвали від 08.05.2023 року про залишення апеляційної скарги без руху скаржник отримав 07.06.2023 року, що підтверджується зворотнім поштовим повідомленням.

Дану обставину представник скаржника не заперечує та лише вказує, що з технічних причин ухвала про усунення недоліків на адресу до співробітника, відповідального за дану справу, не надходила. Будь яких доказів вказаних обставин, як і інших поважних причин пропуску строку представником позивача не наведено.

Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Вказана процесуальна поведінка АТ КБ «ПриватБанк» не демонструє добросовісність використання своїх процесуальних прав і готовність брати участь у справі на всіх етапах її розгляду.

Непередача відповідальному за дану справу співробітнику ухвали Київського апеляційного суду від 08.05.2023 року через неналежний документообіг всередині АТ КБ «ПриватБанк» не є об`єктивно непереборною обставиною, яка не залежить від волевиявлення особи.

Щодо посилання позивача на воєнний стан, суд зазначає наступне.

Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому було продовжено.

Однак, введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами, апеляційними та касаційними скаргами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 10.11.2022 року у справі №990/115/22.

З врахуванням вищезазначеного наведені в клопотанні про поновлення строку причини його пропуску суд визнає неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на те, що підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження вказані в клопотанні є неповажними, АТ КБ «ПриватБанк» надається право в десятиденний строк з дня вручення копії даної ухвали звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою, в якій вказати інші підстави для поновлення строку, а подана апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 354, 357 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 03 квітня 2023 року- залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом 10 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду заяви про поновлення строку із зазначенням інших причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Попередити заявника, якщо у визначений судом строк він не подасть заяви про поновлення строку із зазначенням інших причин пропуску строку на апеляційне оскарженняабо вказані ним підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, йому буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Суддя Желепа О.В.