У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2023 року суддя Подільського районного суду міста Києва Будзан Л.Д., розглянувши питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до КП «Спецжитлофонд», третя особа: ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про визнання бездіяльності незаконною та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

У провадження Подільського районного суду м. Києва надійшла вказана вище позовна заява

Ухвалою Подільського районного суду від 29.09.2023 позовну заяву залишено без руху з підстав, у ній наведених та надано строк у 5 днів з дня отримання ухвали для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

29.09.2023 року копію ухвали суду про залишення позовної заяви без руху направлено представнику позивачів в електронному вигляді на електронну адресу, зазначену в позовній заяві, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Станом на 11.10.2023 жодних матеріалів, заяв, клопотань стосовно усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду від 29.09.2023 на адресу суду не надійшло, у зв`язку із чим, суд дійшов наступного висновку.

Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасник цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року, в яких зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Згідно положень ч. 6 ст. 185 ЦПК України про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді.

Частина 7 ст. 185 ЦПК України передбачає, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

За таких обставин, враховуючи те, що позивач у строк, визначений в ухвалі суду не усунув недоліків позовної заяви, а тому в силу вимог ст.185 ЦПК України позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до КП «Спецжитлофонд», третя особа: ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» про визнання бездіяльності незаконною та зобов`язання вчинити дії, - вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення такій особи ухвали суду.

Суддя Леся БУДЗАН