Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2023 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Малюк В.М.,

при секретарі судового засідання - Матіко Я.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м. Ужгород, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, мотивуючи її тим, що 06.09.2021 року між нею та ОСОБА_2 , був укладений шлюб, який зареєстровано виконавчим комітетом Батівської селищної ради Берегівського району Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний актовий запис за № 19.

За час шлюбу спільних дітей немає.

На даний час сімейне життя між подружжям погіршилося, більше року не проживають разом, спільне господарство не ведуть.

Крім того, час на примирення позивачка просить не надавати, оскільки до звернення до суду з даним позовом вживала всі можливі заходи щодо збереження шлюбу, однак безрезультатно.

За таких обставин, позивачка просить суд шлюб, який був укладений 06.09.2021 року, між нею та ОСОБА_2 розірвати та після розірвання шлюбу повернути їй дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ».

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, однак надала заяву про розгляд справи у її відсутності. Позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просить їх задоволити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, однак надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Строк на примирення просив не надавати.

Дослідивши матеріали справи та подані сторонами заяви зокрема, оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Як вбачається з оригіналу свідоцтва про одруження серії НОМЕР_1 виданого 06.09.2021 року, між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було укладено шлюб, який зареєстровано виконавчим комітетом Батівської селищної ради Берегівського району Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний актовий запис за № 19.

Від даного шлюбу у подружжя дітей немає.

Відповідно до ч.3 ст.109 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а також права їхніх дітей.

Судом встановлено, що спільне життя у сторін не склалося, спільне господарство як подружжя не ведуть, життя, яке б ґрунтувалося на почуттях взаємної любові, дружби та поваги немає. Спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Приписами ст.110 СК України визначено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним з подружжя.

Згідно ст. 112 СК України при розгляді справи про розірвання шлюбу суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини й інших обставин життя чоловіка і жінки. Відповідно до ч.3 ст.105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Стаття 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї. Аналогічні приписи викладені у ст. 24 СК України, у якій, крім іншого передбачено, що примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч.3 та ч.4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Оскільки сторони наполягають на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Спору щодо поділу спільного майна подружжя сторонами не заявлялося.

Враховуючи вищенаведені обставини справи та аналізуючи наведені вище норми СК України, суд приходить до висновку, що подальше спільне проживання подружжя і збереження шлюбу суперечить їх спільним інтересам, а тому шлюб між сторонами, слід розірвати.

Крім цього, згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Виходячи із заявлених позовних вимог, суд приходить до висновку, що після розірвання шлюбу слід відновити дошлюбне прізвище позивачки « ОСОБА_3 ».

У відповідності до вимог ч.1ст.141 ЦПК України з відповідача належить стягнути понесені позивачем та документально підтверджені судові витрати у розмірі 1073,60 грн. сплаченого судового збору та на користь держави в розмірі 1073,60 грн. судового збору.

Керуючись ст.ст. 21, 24, 110, 112 , 113 СК України, ст.ст. 2, 13, 82, 141, 142, 259, 263, 265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву - задоволити.

Шлюб, укладений 06.09.2021 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , який зареєстровано виконавчим комітетом Батівської селищної ради Берегівського району Закарпатської області, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблений відповідний актовий запис за № 19 - розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище позивачки « ОСОБА_3 ».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений останньою судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави 1073,60 грн. судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.

Повний текст рішення суду складено 22.09.2023 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду В.М. Малюк