Справа № 236/368/22
Провадження № 2/202/789/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська в складі:

Судді Доценко С.І.,

за участі секретаря Тарасової К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м.Дніпропетровська цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Лиманської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

27.01.2022 року позивачка звернулась до Краснолиманського міського суду Донецької області з позовом до відповідача Лиманської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування позову зазначила, що спадкодавець , була її матір`ю. Вона є єдиним спадкоємцем після її смерті. На момент смернті спадкодавця вона проживала окремо. Після смерті матері залишилась спадщина у виді права на земельну частку ( пай) площею 4.92 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж земельної ділянки в натурі для ведення сільськогосподарського виробництва , яка розташована на території с.Рубці Лиманської міської ради Донецької області. На підставі сертифікату на право на земельну частку ( пай) серії ДН №0042892 від 10.10.1997 року. Після смерті спадкодавцяі, позивачка фактично прийняла спадщину. Вона продовжувала обробляти земельну ділянку, маючи на руках сертифікат на право на земельну частку (пай), відкрито нею користувалась. До нотаріальної контори для прийняття спадщини не зверталась і після смерті спадкодавця спадкова справа не заводилась..Посилаючись на норми ст..ст.1216,1268,1270 ЦК України в редакції 2004 року, просила задовольнити позов та надати строк для прийняття спадщини після смерті матері.

Ухвалою Краснолиманського міського суду Донецької області 28.01.2022 року було відкрите провадження по справі №236/368/22 в порядку загального позовного провадження.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України "Про судоустрій і статус суддів",враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 14.03.2022 № 7/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ на Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська.

20.12.2022 року позивач подала до Індустріального районного суду м.Дніпроптровська до справи № 236/368/22 уточнену позовну заяву та зазначила що в провадженні Краснолиманського міського суду Донецької області була відкрите загальне провадження.

21.12.2022 року цивільна справа на підставі авторозподілу судової справи розподілена в провадження судді Індустріального районного суду м.Дніпропетровська.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 грудня 2022 року справа прийнята до провадження та призначена до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 24.03.2023 року закрите підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду ( а.с.71)

Сторони в судове засідання не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про час і місце судового розгляду.

Від представника позивача через систему «Електронний суд» подана заява про те що сторона позивача наполягає на своїх вимогах та просить розглянути справу у відсутність її та позивача.

Відповідно до вимог ст. 223 ЦПК України повторна неявка належним чином повідомленого відповідача не є перешкодою для судового розгляду.

Таким чином, справа розглянута на підставі письмових доказів .

Дослідивши надані докази суд встановив наступні обставини.

Позивач на підставі наданих копій свідоцтв про народження, про укладення та про розірвання шлюбу , паспортних даних позивачки підтвердила, що вона є донькою ОСОБА_2 . ( а.с. 7-8,11-13 )

Із наданої копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 вбачається, що мати позивачки ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ( актовий запис про смерть№49 ві 03.11.2000 року, місце реєстрації виконком Рубцівської сільської ради м.Красний Лиман Донецької області). ( а.с.14)

Таким чином, спадщина після смерті спадкодавця відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 та позивачкою доведено право спадкування після її смерті як спадкоємця першої черги та звернення до суду із зазначеними позовними вимогами.

Позивачем не надано доказів на підтвердження проживання зі спадкодавцем за однією адресою.

Відповідно до копії сертифікату на право на земельну частку( пай) серії ДН №0042892 спадкодавець ОСОБА_2 дійсно за життя набула право на земельну частку (пай) у землі , що перебуває в колективній власності ксп «Дружба» розміром 4.92 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі.( а.с.10)

Із дослідження наданих доказів встановлено, що спадкодавцем за життя не отримувався Державний акт на право власності на земельну ділянку взамін сертифіката.

На час розгляду справи земельною часткою (паєм) зі слів позивачки користується вона без оформлення права на спадщину, на підставі вищезазначеного сертифікату на право на земельну частку( пай), що виданий на ім`я спадкодавця.

Відкриттям спадщини є настання певних юридичних фактів, що зумовлюють виникнення спадкових правовідносин. При цьому як юридичний факт відкриття спадщини характеризується двома параметрами: 1) часом відкриття; 2) місцем відкриття.

Час відкриття спадщини має важливе значення, оскільки на час відкриття спадщини визначаються, зокрема: склад спадщини; коло спадкоємців; матеріальний закон, який буде застосовуватись до спадкових відносин.

В позовній заяві позивач просить задовольнити свої вимоги, посилаючись на норми ст.1272 ЦК України №435-ІV від 16 січня 2003 року, який набрав чинності 01.01.2004 року( далі ЦК України).

Відповідно до п.4 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності. Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності..

Відповідно до п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України правила книги шостої Цивільного кодексу України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Таким чином, за змістом указаних норм, відносини спадкування регулюються нормами ЦК 2004 року, якщо спадщина відкрилася не раніше 1.01.2004, а в разі відкриття спадщини до зазначеної дати (строк на прийняття якої закінчився до 1.01.2004) або якщо вона була прийнята хоча б одним зі спадкоємців, до таких спадкових відносин застосовуються норми ЦК УРСР 1963 року.

Судом, на підставі досліджених доказів встановлено,що часом відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 є ІНФОРМАЦІЯ_1 . Спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилась.

Як ч.2 ст.1220 ЦК, так і ст.525 ЦК УРСР визначають, що часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Шестимісячний строк для звернення до нотаріальної контори про прийняття спадщини сплив 03 червня.2001 року, до набрання чинності ЦК України.

Таким чином, до зазначених правовідносин підлягає застосуванню матеріальний закон , який діяв на час відкриття спадщини та строку її прийняття, а саме спадкування повинно відбуватись за правилами, передбаченими Цивільним Кодексом Української СРСР № 1540-VI 18.07.1963 року ( далі ЦК УРСР)

Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року, який був чинним на час виникнення спірних правовідносин, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом 6 місяців з дня відкриття спадщини.

Частиною 1 ст.550 ЦК УРСР 1963 року строк для прийняття спадщини, встановлений ст.549 цього кодексу, може бути подовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку й без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину.

Таким чином, судом встановлено, що нормами ЦК УРСР не було передбачено надання судом спадкоємцю додаткового строку для прийняття спадщини., а тому суд прийшов до висновку, що позивач обрав не вірний спосіб захисту , а тому підстав для задоволення позову немає.

Така позиція суду ґрунтується на правовій позиції Верховного Суду, яка викладена в постанові від 18 січня 2018 року в справі №556/1354/15-ц, в який суд прийшов до висновку про відсутність підстав для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, яка відкрилась до набрання чинності ЦК України, тому що норми ЦК УРСР 1963 року не було передбачено надання додаткового строку для прийняття спадщини.

При цьому Верховний Суд наголосив, що за нормами ЦК УРСР строк може бути подовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску. Якщо в указаний строк позивач вступив в управління або володіння спадковим майном або його частиною, суд із цих підстав вирішує питання про визнання права на спадкове майно, а не про подовження пропущеного строку.

Таким чином, в задоволенні позову слід відмовити.

Вирішуючи питання судових витрат, суд встановив, що судовий збір на день звернення позивача до суду становив 992.40 грн., який у встановленому порядку був сплачений позивачем і який за результатами судового розгляду покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 354 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до Лиманської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_2 бабусі ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Індустріальний районний суд м.Дніпропетровська протягом 30(тридцяти) днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст виготовлений 17.08.2023 року.

Суддя С. І. Доценко