Справа № 752/1457/23
Провадження № 2-п/752/104/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого- судді- Машкевич К.В.

за участю секретаря- Гненик К.П.

за участю представника заявника - Цимбалюка М.Г.

за участю представника позивача - Вереги А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву адвоката Цимбалюка Михайла Григоровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення відсотків за правочином, трьох відсотків річних та інфляційних витрат, суд

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 20 березня 2023 року позов Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення відсотків за правочином, трьох відсотків річних та інфляційних втрат задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» 8 833,97 грн. відсотків за обліковою ставкою НБУ, 34 439,32 грн. нарахованих інфляційних втрат, 3 282,85 грн. нарахування 3% річних та 2 684,00 грн. судового збору.

15 серпня 2023 року представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Цимбалюк М.Г. звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення суду.

В поданій заяві посилається на те, що відповідач не отримував жодних процесуальних документів, у тому числі повісток за вказаною адресою, заочного рішення суду. Про існування вказаного рішення дізнався випадково, а тому не повідомив суд про причини неявки та не скористався правом на подання відзиву. Відповідач не проживав за вказаною в позові адресою з початку війни, оскільки приймав участь в обороні м. Києва та Київської області. Фактичним місцем проживання згідно з актом від 01 лютого 2023 року є Київська область смт. Глеваха, вул. Кажарова, 74. У зв`язку з цим, відповідач був позбавлений можливості бути обізнаним про факт існування справи та рішення суду.

Зазначає, що позивачем у справі №752/2554/21 не була доведена законність нарахування коштів у вигляді прострочення тіла кредиту, нарахування та прострочення відсотками, та подав аналогічний позов до відповідача. Крім того, не надав до суду детальних розрахунків кредитної заборгованості, невідомий момент виникнення заборгованості, з якого банк проводив розрахунок.

Вважаючи ці підстави достатніми, просить задовольнити заяву, скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду по суті.

В судовому засіданні представник заявника підтримав заяву про перегляд заочного рішення з підстав викладених у ній та просив суд про її задоволення.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення. У відзиві на заяву про перегляд заочного рішення зазначив, що відповідно до рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 15 червня 2021 року по справі №752/2554/21 стягнуто тіло кредиту та відмовлено щодо стягнення інших нарахувань. Разом з тим, вказане рішення не звільняє боржника від відповідальності за невиконання ним грошового зобов`язання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених умовами договору і не тягне за собою припинення договору. Всі твердження відповідача зазначені у заяві про перегляд заочного рішення повністю спростовуються доказами по справі та не впливають на зміст ухваленого рішення. Виходячи з цього, просив відмовити у задоволенні заяви з підстав необгрунтованості.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Встановлено, що заочне рішення в справі було ухвалене судом 20 березня 2023 року за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

Як вбачається з матеріалів справи ухвала про відкриття провадження та копія позовної заяви з додатками, що направлялись на адресу відповідача, не були отримані, про що було здійснено відмітку поштового відділення «за закінченням терміну зберігання» (а.с.38).

Згідно з вимогами ст. 131 ЦПК України у разі відсутності заяви про зміну місця проживання, повістка вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає.

Крім того, Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання, то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб- сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи в його відсутності, порушені не були.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

У той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, судом вжито всіх можливих та розумних заходів щодо належного повідомлення відповідача про розгляд справи.

Таким чином, відповідач належним чином повідомлявся про розгляд даної справи за адресою його реєстрації.

Згідно ч.1 ст.280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

3) відповідач не подав відзив;

4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Статтею 288 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом таких обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення та не повідомив про причини неявки, та не подав відзив з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно положень ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

В той же час, викладені в заяві доводи та обставини у своїй сукупності не можуть слугувати належними доказами, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки викладені факти являються по суті запереченнями відповідача у справі.

Виходячи з цього, відсутності мотивації усіх в сукупності підстав для скасування заочного рішення суду, підстави для задоволення заяви відсутні.

Керуючись ст.ст. 280, 284-288 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви адвоката Цимбалюка Михайла Григоровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду в цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення відсотків за правочином, трьох відсотків річних та інфляційних витрат - відмовити.

Повний текст ухвали складено 25 вересня 2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.В.Машкевич