УХВАЛА

про залишення заяви без руху

Справа № 495/8648/22

Номер провадження 2/495/4140/2023

13 вересня 2023 рокум. Білгород-Дністровський

Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області в складі:

головуючого судді Боярського О.О.,

за участі секретаря судових засідань Червинської І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровський заяву адвоката Боян Олени Борисівни, яка діє в інтересах відповідачки ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без руху у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про стягнення витрат на лікування та поховання спадкодавця, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області перебуває вказана цивільна справа.

Ухвалою суду від 03 листопада 2022 року провадження у справі було відкрито.

23.08.2023 року на адресу суду надійшла заява адвоката Боян Олени Борисівни, яка діє в інтересах відповідачки ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без руху у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про стягнення витрат на лікування та поховання спадкодавця, яка мотивована наступним.

Заявник вказує, що ознайомившись зі змістом позовної заяви ОСОБА_2 та доданими до неї документами, вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху,так яка подана без додержання вимог ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України, оскільки в супереч вищезазначених вимог, у позовній заяві не зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта ОСОБА_1 ; позовна заява ОСОБА_2 не містить ціну позову щодо вимоги майнового характеру; у позовній заяві ОСОБА_2 зазначається: «...Відповідачка в добровільному порядку відмовляється відшкодувати мені понесені витрати…», проте докази на підтвердження про вжиття заходів досудового врегулювання спору Позивач не надає.

На підставі наведеного просить позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення витрат на лікування та поховання спадкодавця залишити без руху.

Дослідивши доводи заяви суд приходить до наступних висновків.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України , позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

Пунктом 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, передбачено обов`язок позивача вказати дані сторін т інших учасників справи, зокрема також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України лише у разі якщо такі відомості позивачу відомі, у зв`язку із чим не зазначення позивачем ОСОБА_2 таких даних не може бути підставою для залишення позову без руху.

Пунктом 6 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору.

Суд вважає необхідним зазначити, що у даному випадку у спорі, якій наявний між сторонами, закон не передбачає обов`язкового досудового порядку врегулювання спору, у зв`язку із чим позивач ОСОБА_2 при зверненні до суду не мала обов`язку надати докази на підтвердження про вжиття заходів досудового врегулювання спору.

За змістом ст.ст.13, 175 ЦПК України позивач (заявник) на власний розсуд обґрунтовує свої вимоги з викладом відповідних обставин та зазначенням доказів, що підтверджують такі обставини, а тому суд не вправі через неподання доказів при пред`явленні заяви залишати її без руху та повертати заявнику.

Крім того, на стадії пред`явлення позовної заяви, вирішення питання про наявність/відсутність підстав для відкриття провадження у справі, суд першої інстанції перевіряє відповідність позовної заяви вимогам статті 175 ЦПК України, тобто перевіряє передумови права на пред`явлення позову особи та дотримання порядку її подання, та не вправі уточнювати, пропонувати позивачу надати (зазначити) докази, які на думку суду повинні відповідати за позовом.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначав, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року). Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Белле проти Франції» від 04 грудня 1995 року та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10 квітня 2003 року).

Окрім того слід зазначити також, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку подання. При цьому, оцінка позовної заяви та констатація недоліків у ній є суб`єктивною.

Водночас, беручи до уваги завдання суду забезпечити розгляд і вирішення справи в розумний строк, суд може не залишати позовну заяву без руху, якщо недоліки є неістотними, і можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду.

Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) проведено лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Натомість надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду скарг заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Kutic v. Croatia», заява №48778/99, пункт 25).

Зокрема, у рішеннях у справах «Zubac v. Croatia», «Beles and Others v. the Czech Republic», №47273/99, пп. 50-51 та 69, та «Walchli v. France», №35787/03, п. 29, вказано, що «надмірний формалізм» може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).

Отже, проаналізувавши наведені вище адвокатом Боян О.Б. підстави для залишення позовної заяви без руху та, предмет та підстави позову, суд доходить висновку, що зазначені обставини, які на думку заявника, є недоліками позовної заяви, можуть бути усунуті в процесі підготовки справи до судового розгляду, оцінені при вирішені справи по суті, проте не впливають на оцінку обставин, які стали підставою для відкриття провадження у справі та не можуть бути підставою для залишення позову без руху.

Разом з тим, суд погоджується с наступними доводами заяви.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 175 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Однак, звертаючись із вказаним позовом до суду, Позивач ОСОБА_2 заявляє вимоги про стягнення з ОСОБА_1 витрати на лікування та поховання ОСОБА_4 у розмірі 47 370,00 (сорок сім тисяч триста сімдесят) грн. 00 коп., при цьому позовна заява ОСОБА_2 не містить ціну позову щодо вимоги майнового характеру.

Відповідно до ч.11 ст. 187 ЦПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду (ч. 12, 13 цієї статті).

Таким чином позивачу ОСОБА_2 слід усунути недоліки шляхом зазначенням ціни позову щодо вимог майнового характеру.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 175, 187, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву адвоката Боян Олени Борисівни, яка діє в інтересах відповідачки ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без руху у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про стягнення витрат на лікування та поховання спадкодавця задовольнити частково.

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про стягнення витрат на лікування та поховання спадкодавця - залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити, що при невиконанні вимог даної ухвали у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Учасник справи можуть отримати інформацію щодо справи за веб-адресою: http://bd.od.court.gov.ua/sud1505/gromadyanam/csz/.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Боярський