Справа № 489/1240/23
Номер провадження 2/489/995/23
28 вересня 2023 року місто Миколаїв
Ленінський районний суд м. Миколаєва в складі:
головуючого судді Кокорєва В. В.,
за участі секретаря судового засідання Ковальової С.В.,
представника позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 10 Ленінського районного суду м. Миколаєва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 (далі позивач) до ОСОБА_3 (далі відповідач) про визнання права власності в порядку спадкування за законом на обов`язкову 1/4 частку житлового будинку
В березні 2023 року позивач звернувся до суду з позовом про визнання права власності в порядку спадкування за законом на обов`язкову 1/4 частку житлового будинку. В обґрунтування позовних вимог зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача - ОСОБА_4 . Після смерті останньої відкрилася спадщина, яка складається з 1/4 частки житлового будинку АДРЕСА_1 . Також, крім позивача є інший спадкоємець - ОСОБА_3 ОСОБА_2 звернувся до державного нотаріуса Другої миколаївської державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) Токіой І.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на обов`язкову 1/4 частку житлового будинку АДРЕСА_1 , але позивачу було відмовлено, оскільки він не надав правовстановлюючого документу на спадковий будинок. Тому, позивач просить визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) право власності на обов`язкову 1/4 частку житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки до суду не повідомив. Представник позивача вимоги підтримав.
Відповідач в судове засідання не з`явився, представник подав заяву про відкладення розгляду справи.
Суд, врахувавши те, що представник відповідачки (у якого була оформлена довіреність в електронному суді, однак який не є адвокатом) був присутній в судовому засіданні 20.07.2023 та йому було роз`яснено і надано час на укладення договору з адвокатом і підготовку до розгляду справи і суд надав достатньо часу, а саме більше двох місяців, тому неявку відповідача та її представника вважає зловживанням своїми правами з метою затягування строку розгляду справи.
Ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання, вирішено проводити заочний розгляд справи.
Дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини та відповідні правовідносини.
Згідно з копією повторного свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Миколаївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .
З копії свідоцтва про право на спадщину за законом від 12.02.1991, посвідченого державним нотаріусом Другої миколаївської державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2-657, вбачається, що ОСОБА_4 є спадкоємцем після смерті ОСОБА_5 (спадкове майно - цілий житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , який знаходиться на земельній ділянці 458 кв.м.).
Відповідно до копії договору дарування від 16.06.2009, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Нікою Н.В., зареєстрованого в реєстрі за №1480, ОСОБА_4 передала 64/100 часток житлового будинку з відповідною часткою господарських будівель та споруд у власність ОСОБА_6 безоплатно, а останній прийняв цю частку житлового будинку.
Згідно з копією заповіту від 20.11.2017, посвідченого приватним нотаріусом Миколаївського міського нотаріального округу Коноваленко В.В., зареєстрованого в реєстрі за №741, 742, ОСОБА_4 заповіла усе своє майно, де б воно не було та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право - ОСОБА_3 .
З копії повторного свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого Інгульським районним у місті Миколаєві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, вбачається, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Згідно з копією постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №36/02-31 від 02.02.2023, винесеної державним нотаріусом Другої миколаївської державної нотаріальної контори Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) І. Токіой, Кузнецовим О.Т. не були надані документи на підставі яких право власності на спадкове майно належало спадкодавцю.
Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав та з Реєстру прав власності на нерухоме майно від 22.06.2023 житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_7 (64/100 часток) та ОСОБА_4 (36/100 часток).
З копії пенсійного посвідчення серії НОМЕР_4 вбачається, що ОСОБА_2 є пенсіонером за віком.
В ст. 41 Конституції України зазначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 328 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.
Згідно з постановою Верховного Суду у справі № 3/5025/1379/12 (924/681/21) від 14.07.2022 відповідно до положень статті 328 Цивільного кодексу України набуття права власності - це певний юридичний механізм, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти, тому суд при вирішенні спору про право власності повинен встановити, з яких саме передбачених законом підстав, у який передбачений законом спосіб позивач набув право власності на спірний об`єкт та чи підлягає це право захисту в порядку, визначеному статтею 392 Цивільного кодексу України.
Згідно з ст.ст. 1216, 1218, ч.2 ст. 1220 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою
Згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі № 361/1699/20-ц від 28.10.2022 зазначено, що подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.ч. 1, 3 ст. 1296 ЦК України).
В ч.1 ст. 1241 ЦК України зазначено, що малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов`язкова частка).
Відповідно до ст.1 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" непрацездатні громадяни - особи, які досягли встановленого цим Законом віку, що дає право на призначення пенсії за віком, у тому числі на пільгових умовах, та дострокової пенсії, або особи з інвалідністю, у тому числі діти з інвалідністю, а також особи, які мають право на пенсію у зв`язку з втратою годувальника відповідно до закону.
Суд враховує, що ОСОБА_2 є пенсіонером за віком, тобто повнолітньою непрацездатною особою (сином спадкодавця ОСОБА_4 ), тому має право на обов`язкову частку. Незалежно від змісту заповіту ОСОБА_4 , яка заповіла все своє майно ОСОБА_3 , позивач має право успадкувати половину частки, яка належала б йому у разі спадкування за законом. Враховуючи наявність іншого спадкоємця після смерті ОСОБА_4 - ОСОБА_3 , ОСОБА_2 має право успадкувати 1/2 від 1/2 частки (тобто, обов`язкова частка позивача - 1/4) житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Інший співвласник будинку ОСОБА_7 не є спадкоємцем першої черги, тому рішення суду не впливає на його права та обов`язки.
Суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню і необхідно визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) право власності на обов`язкову 1/4 частку, що складає 36/400 часток житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .
На підставі статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати зі сплати судового збору у розмірі 1073 грн. 60 коп., витрати на оплату якого понесені позивачем при зверненні до суду.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 89, 141, 259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд
Позовні вимоги задовольнити частково.
Визнати за ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) право власності на 36/400 житлового будинку АДРЕСА_1 в порядку спадкування обов`язкової частки (1/4) за законом після смерті матері ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 витрати зі сплати судового збору в розмірі 1073 грн. 60 коп. (одна тисяча сімдесят три гривні шістдесят копійок).
Інформація про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП - НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 .
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП - НОМЕР_5 , адреса: АДРЕСА_3 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом тридцяти днівне подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а у разі оголошення лише вступної та резолютивної частини рішення - з моменту складення повного тексту рішення.

Позивач, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено 06.10.2023.

Суддя В. В. Кокорєв