19.09.2023
Справа № 642/5116/23
Провадження № 2/642/1431/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2023 року суддя Ленінського районного суду міста Харкова Грінчук О.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя із визначенням часток кожного з подружжя,

в с т а н о в и в:

До суду надійшла вказана позовна заява, в якій позивач просила визнати 18/100 частини квартири АДРЕСА_1 об`єктом спільної сумісної власності подружжя; визначити, що кожному з подружжя належить частина об`єкта спільної сумісної власності, тобто по 9/100 частин квартири; а також просила залишити об`єкт права спільної сумісної власності подружжя (18/100 частини квартири АДРЕСА_1 ) у спільній з відповідачем сумісній власності.

Дослідивши позовну заяву з додатками, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Вимоги до позовної заяви передбачені ст. ст. 175, 177 ЦПК України.

Позивачем при подачі позову, всупереч положенням п.3 ч.3 ст. 175 ЦПК України, не зазначено ціну позову.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі №910/13737/19, провадження № 12-36гс20, зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно.

Відповідно до п.22 постанови Пленуму Верховного суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справи про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя", вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи.

Також Касаційний цивільний суд в справі №495/1706/16-ц щодо позову про виділ в натурі частки з майна, що є у спільній частковій власності, зазначив, що наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову.

Таким чином, враховуючи зазначене, вважаю, що позивачем заявлено майнову позовну вимогу, а саме щодо визначення її частки у спільній сумісній власності подружжя, враховуючи, що така вимога передбачає поділ спільного сумісного майна подружжя, а тому така частка підлягає вартісній оцінці та має бути відображена в ціні позову.

Відповідно до ЗУ "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Крім того, відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. ч.3 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір"

Так, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру визнання об`єкту нерухомості спільною сумісною власністю подружжя, та вимогу майнового характеру визначення її частки у спільному майні подружжя.

Позивачем надано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1073.60 грн., тобто лише за вимогу немайнового характеру.

Звертаю увагу позивача, що згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру позивачем не надано.

П.16 постанови пленуму ВС України № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» передбачено, що «…суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки … такий обов`язок покладається на позивача».

Таким чином, позивачу необхідно надати до суду звіт сертифікованого оцінювача про оцінку частини квартири, яку вона просить визначити за нею в рішенні суду, зазначити, відповідно, ціну позову на підставі відомостей звіту, а також сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, виходячи з дійсної ціни позову, визначеної на підставі звіту про оцінку, про що надати до суду оригінал квитанції.

Вказані недоліки перешкоджають відкриттю провадження у справі і підлягають усуненню.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду, враховуючи наявність підстав звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 177 цього Кодексу, протягом п`яти з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, позовну заяву потрібно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали до встановленої дати, вказані недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визначення часток кожного з подружжя - залишити без руху та надати позивачу 5-денний термін з моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків.

Роз`яснити позивачу, що невиконання вимог ухвали суду у встановлений строк є підставою вважати позовну заяву неподаною та такою, що підлягає поверненню позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя