Справа № 337/2099/22
Провадження № 2/337/37/2023
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 вересня 2023 року Хортицький районний суд м.Запоріжжя

у складі: головуючого судді Гнатик Г.Є.

за участю секретаря Волошина Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Запоріжжі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі адвоката Богославського Віктора Анатолійовича до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 , в особі адвоката Богославського Віктора Анатолійовича, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвалою суду від 22.07.2022 року по справі відкрито провадження, визначено про розгляд справи у порядку загального позовного провадження, призначено підготовче провадження.

Ухвалою суду від 18.10.2022 року підготовче провадження по справі закрито, справу призначено до судового розгляду.

З часу закриття підготовчого провадження у справі, позивач, жодного разу у судові засідання не з`явився.

Про те, що адвокат Богославський В.А. в його інтересах звернувся до суду із вказаним позовом, йому було відомо, оскільки повістку з викликом до суду на 22.08.2022 року ОСОБА_1 отримав особисто ( а.с.33).

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02. 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04. 2008 року у справі «Пономарьов проти України» в п.41 наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Матеріали справи свідчать про обізнаність ОСОБА_1 про наявність справи у суді, призначення її до розгляду.

Відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі та з ними можливо ознайомитись на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Хортицького районного суду м.Запоріжжя за адресою в мережі Інтернет https://an.od.court.gov.ua/sud 0825/.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментарія проти Іспанії» сформував позицію про те, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Також, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 04.10. 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany) наголосив на тому, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Крім того, представник позивача адвокат Богославський В.А. не з`являвся у судові засідання: 23.12.2022 року, подавши письмову заяву про відкладення розгляду справи, бо ні він, ні позивач, не мають змоги з`явитися до суду ( а.с.62); 27.03.2023 року, направивши письмову заяву про відкладення розгляду справи з метою позасудового врегулювання спору ( а.с.75); 15.05.2023 року, направивши письмову заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату через роботу, в напрямку позасудового врегулювання спору, яка не завершена ( а.с. 81); 13.06.2023 року, направивши письмову заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату через роботу, в напрямку позасудового врегулювання спору, яка не завершена з поважних причин ( а.с. 85); 17.07.2023 року, направивши письмову заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату через роботу, в напрямку позасудового врегулювання спору та неможливістю прийняти участь у розгляді справи ( а.с. 87); 11.09.2023 року, направивши письмову заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату через роботу, в напрямку позасудового врегулювання спору ( а.с.97).

За змістом п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Підставами для залишення позову без розгляду є: неявка позивача та його представника ( за наявності) неодноразово у призначені судові засідання, неповідомлення суду про поважні причини неявки, неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Крім того, відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до позиції Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеної у рішенні від 13.03.2019 року у справі №814/218/14, під зловживанням процесуальними правами слід розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав всупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Суд зазначає, що описані вище дії сторони позивача, подання заяв про відкладення розгляду справи та неявка до суду, спрямовані на затягування розгляду справи, що розцінюється судом як зловживання процесуальними правами.

Згідно з ч. 3 ст. 43 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд наголошує на обставинах того, що відповідно до ч. 4 ст. 44 ЦПК України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Враховуючи ту обставину, що позивач та його представник тривалий час не з`являються до суду, від позивача не надходило заяви про розгляд справи у його відсутності, до суду надходять лише заяви представника позивача про відкладення розгляду справи, по суті справа судом не розглядалася, суд вважає, що вказаний позов підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст. 257, 258, 259, 260 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заявуОСОБА_1 в особі адвоката Богославського Віктора Анатолійовича до ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів.

Суддя: Г.Є. Гнатик