25.08.2023 Справа № 756/1332/23
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
____________________________________________________________________________
Унікальний №756/1332/23
Провадження №2/756/2178/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва, в складі:

головуючого судді Диби О.В.

за участю секретаря Колесник А.В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

представника відповідача адвоката Волошина І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, 3% річних та інфляційних втрат за договором доручення,

УСТАНОВИВ:

У січні 2023 року позивач ФО-П ОСОБА_2 через свого представника - адвоката Гераська М.Г. звернувся до суду із позовом, в якому просить стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за договором доручення в розмірі 1 271 000,00 грн., 3% річних - 36 722,95 грн., а також інфляційні втрати в розмірі 320 833, 72 грн., обґрунтовуючи тим, що відповідач порушив умови вказаного договору та привласнив належні позивачу грошові кошти.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 13.02.2023 у вказаній цивільній справі відкрито загальне позовне провадження.

Згідно ухвали Оболонського районного суду м. Києва від 30.05.2023, яка занесена до протоколу судового засідання закрито підготовче провадження та призначено цивільну справу за позовом ФО-П ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, 3% річних та інфляційних втрат за договором доручення до судового розгляду по суті, визнано обов`язковою особисту явку позивача та відповідача у судове засідання для дачі особистих пояснень.

Вказана ухвала була доведена до відома як сторони позивача так і сторони відповідача, оскільки у судовому засіданні були присутні представники сторін. Також судом було роз`яснено наслідки невиконання вказаної ухвали.

У судові засідання, призначені на 31.07.2023 та на 23.08.2023 позивач не з`явився, явку представника не забезпечив, про розгляд справи був повідомлений належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи докази.

З матеріалів справи убачається, що сторона позивача не зверталася до суду із заявою про розгляд справи за його відсутності, про зміну адреси листування суд не повідомляв.

Представник позивача - адвокат Пересунько С.С. 23.08.2023 звернувся до суду із клопотанням про відкладення судового засідання з посиланням на незадовільний стан здоров`я.

Окрім того, представник позивача - адвокат Дяченко В.В. направив до суду клопотання про відкладення розгляду справи, вказавши на неможливість явки у судове засідання у зв`язку із перебуванням у іншому судовому засіданні, розгляд справи просив відкласти.

Позивач, ухвали суду, якою його явка в судове засідання була визнана обов`язковою не виконав, в судове засідання не з`явився, жодних доказів поважності причин неявки не надав.

У зв`язку із повторною неявкою позивача, явку якого у судове засідання було визнано обов`язковою для дачі особистих пояснення, судом було поставлено на обговорення питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача - адвокат Волошин І.В. у судовому засіданні не заперечував проти залишення позовної заяви ФО-П ОСОБА_2 без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача. Відповідач підтримав позицію свого представника.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Складність справи та поведінка заявника є основними критеріями оцінювання розумності строку розгляду справи, як визначено Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 №1-5/45.

Крім того, як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03.06.2021 по справі справа № 227/2751/19 (провадження № 61-16065св20) зазначено, що: «процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть за наявності доказів поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. Правове значення в цьому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічний правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 01.12.2021 в справі № 357/5928/20, від 29.11.2021 в справі № 552/6333/19, від 26.10.2022 в справі № 58/3200/19.

Невиконання покладених на позивача обов`язків мають визначені чинним цивільним процесуальним законодавством наслідки, зокрема щодо залишення позову без розгляду.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Беручи до уваги, що позивача та його представника було повідомлено про час та місце проведення судового засідання, позивач повторно не з`явився в судове засідання, неявка позивача, явку якого визнано обов`язковою, перешкоджає розгляду справи, суд вважає, що позов необхідно залишити без розгляду.

При цьому, суд зазначає, що залишення позову без розгляду не порушує та не позбавляє права позивача на повторне звернення до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 12, 43, 223, 257, 353 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 ) про стягнення заборгованості, 3% річних та інфляційних втрат за договором доручення - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення.

Повний текст ухвали складено 25 серпня 2023 року.

Суддя Олексій ДИБА