КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Головуючий у суді першої інстанції: Матвєєва Ю.О.
Єдиний унікальний номер справи № 758/2094/23
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

12 вересня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Мережко М.В.,

суддів: Поліщук Н.В., Соколової В.В., перевіривши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кирієнко Віра Володимирівна, на рішення Шевченкіського районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «Двері Білорусії», третя особа - акціонерне товариство «Сенс Банк» про стягнення безпідставно набутих грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Шевченкіського районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись таким рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу із пропуском строку на апеляційне оскарження.

Вивчивши матеріали справи, суд доходить висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження з таких підстав.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не булі вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення було постановлено та підписано 23 травня 2023 року. Апеляційну скаргу подано до суду засобами поштового зв`язку 21 липня 2023 року, тобто після закінчення тридцятиденного строку з дня складення повного тексту рішення (від якого обраховується строк на апеляційне оскарження).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 серпня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано апелянту строк на усунення недоліків (звернення до суду із заявою про поновлення строку із зазначенням поважних причин пропуску строку) - десять днів з дня отримання копії ухвали.

Представниця ОСОБА_1 - адвокат Кирієнко В.В. отримала копію вказаної ухвали 30 серпня 2023 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 04 вересня 2023 року представниця ОСОБА_1 - адвокат Кирієнко В.В. направила до Київського апеляційного суду клопотання про поновлення строку.

Клопотання обґрунтовує тим, що на електронну адресу ОСОБА_1 рішення не отримував, електронну адресу зазначив у позовній заяві з метою оперативного отримання процесуальних документів, однак, документи йому належно не направлялись. Стверджує, що про зміст рішення дізнався 30 червня 2023 року в ЄДРСР.

Разом з цим, як видно із матеріалів справи, ОСОБА_1 отримав копію оскаржуваного рішення 26 травня 2023 року на свою електронну адресу, що підтверджується відповідною довідкою про доставку електронного листа, яка підписана відповідальним працівником суду (а.с. 51).

Суд звертає увагу, що рішення було направлено на електронну адресу ОСОБА_1 «ІНФОРМАЦІЯ_1 », яку він вказував у поданих до суду процесуальних документах, зокрема, у позовній заяві та у апеляційній скарзі.

У постанові Верховного Суду від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18, викладено таку правову позицію.

Якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22).

А відтак, причини пропуску строку, наведені апелянтом, не є поважними.

Отже, вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 14 серпня 2023року виконані не були, а саме - заява про поновлення строку на апеляційне оскарження не містить посилання на поважні причини пропуску цього строку.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (974_256) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Європейський суд з прав людини також зазначає, що на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст. 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючивикладене, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ч.1 ст. 358 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Кирієнко Віра Володимирівна, на рішення Шевченкіського районного суду м. Києва від 23 травня 2023 року відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: