Провадження № 2/537/391/2023
Справа № 524/7229/22
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.2023 року Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі: головуючої судді Фадєєвої С.О. з участі секретаря Супруненко О.О., представника позивача ОСОБА_1 адвоката Олійник Л.М., представника відповідача ОСОБА_2 адвоката Бідюк Я.В., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 , де просила ухвалити рішення, яким визнати недійсним заповіт ОСОБА_3 , складений на користь ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. 15.06.2022, зареєстрований за р. № 1609, 1610, та судові витрати покласти на відповідача.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Олійник Л.М. у підготовчому судовому засіданні заявила клопотання про призначення в справі документальної посмертної комісійної судової медичної психіатричної експертизи. Клопотання обґрунтувала тим, що між позивачем та відповідачем виник спір щодо дійсності заповіту ОСОБА_3 , який складений за два тижні до смерті спадкодавця на користь ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. з виїздом за адресою, відмінною від проживання спадкодавця, та підписаного іншою особою. Згідно відмітки в заповіті заповідач у зв`язку з тремором рук не міг власноруч підписати заповіт, проте ОСОБА_3 не мав ніяких фізичних вад і міг самостійно підписувати будь-які документи, при цьому за життя мав намір залишити своє спадкове майно донці, ОСОБА_1 . Зазначила, що незадовго до смерті ОСОБА_3 переніс інсульт і міг перебувати у стані, який унеможливлює підписання заповіту, не усвідомлюючи значення своїх дій та наслідків, тобто волевиявлення заповідача не було вільним. Просила суд призначити у справі документальну посмертну комісійну судову медичну психіатричну експертизу у обласному бюро СМЕ, на виришення якої поставити питання: 1) чи міг ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за станом здоров`я у повній мірі усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на дату складання заповіту 15.06.2022, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. 15.06.2022, зареєстрованого за р. № 1609, 1610, який підписаний від його імені ОСОБА_4 ?; 2) чи міг ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням його фізичного та психічного стану на дату складання заповіту 15.06.2022, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. 15.06.2022, зареєстрованого за р. № 1609, 1610, який підписаний від його імені ОСОБА_4 , особисто підписати заповіт?

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Бідюк Я.В. проти задоволення клопотання частково заперечила, вказала, що вважає за можливе призначення експертизи для вирішення питання чи міг ОСОБА_3 у повній мірі усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними на дату складання заповіту, оскільки така експертиза є доказом в справі, зважаючи на вказану позивачем підставу позову, передбачену ч.2 ст. 225 ЦК України. При цьому друге питання експертизи, сформульоване представником відповідача, на її думку, суперечить предмету та підставі позову, а тому відсутня потреба у проведенні експертизи для вирішення цього питання.

Третя особа приватний нотаріус Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовський А.Г. у підготовче судове засідання не з`явився, про день та час слухання справи повідомлявся належним чином.

Розглянувши клопотання представника позивача суд приходить до наступних висновків.

За нормою ч.1, 5 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. В силу ч.1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються в тому числі висновками експертиз (п.2 ч.2 ст.76 ЦПК України).

Частиною 1 ст. 77 ЦПК України визначено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Згідно ч.2, 3 цієї статті предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення; сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Відповідно до ч.4 цієї статті суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

До предмета доказування входять в тому числі підстави позову. Право визначати підстави позову, яких може бути більше, ніж одна, належить виключно позивачеві, а не суду. Оскільки підставою позову є фактичні обставини, наведені в позовній заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову (в даному випадку ч.2 ст. 225 ЦК України) не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом необхідно керуватись під час вирішення спору.

Також суд зазначає, що у частині першій статті 1257 ЦК України передбачено, що заповіт, складений з порушенням вимог щодо його форми, є нікчемним. Непідписання заповіту заповідачем у разі, якщо він має фізичну можливість це зробити, свідчить, що заповіт складено з порушенням вимог щодо його форми, та, відповідно до частини першої статті 1257 ЦК України, це має наслідком його нікчемність. Нікчемний правочин не створює юридичних наслідків, тобто, не зумовлює переходу/набуття/зміни/встановлення/припинення прав ні для кого, саме тому посилатися на нікчемність правочину може будь-хто. Суд, якщо виявить нікчемність правочину, має її враховувати за власною ініціативою в силу свого положення, навіть якщо жодна із заінтересованих осіб цього не вимагає. Така правова позиція висловлена в постанові КЦС ВС від 28.09.2022 у справі № 530/1995/18.

Згідно п.4 ч.5 ст. 12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Експертиза згідно вимог частини першої статті 103 ЦПК України призначається у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до ч. 3 ст. 103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч. 4 ст. 103 ЦПК України). Згідно з ч. 5 ст. 103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: характер і ступінь ушкодження здоров`я; психічний стан особи; вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати (ч. 2 ст. 105 ЦПК України).

Зважаючи на те, що справи про визнання правочину недійсним із підстав психічного розладу вирішуються з урахуванням як висновку судово-психіатричної експертизи, так і інших доказів, позивач посилається в тому числі і на обставини, які можуть вказувати на нікчемність правочину, при цьому для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання, і сторонами не надано висновків експертиз з цих питань, суд вважає за необхідне призначити документальну посмертну комплексну судово-психіатричну та судово-медичну експертизу, проведення якої доручити експертам Полтавського обласного бюро судово-медичної експертизи та експертам Полтавської філії судово-психіатричної експертизи ДУ «Інститут психіатрії судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України».

При цьому суд бере до уваги, що комісійна експертиза відрізняється від комплексної тим, що при її проведенні в дослідженні одного об`єкта беруть участь кілька фахівців однієї області знань. Комплексна експертиза призначається судом у разі, якщо встановлення обставин у справі вимагає одночасного проведення досліджень з використанням різних областей знання або різних наукових напрямів у межах однієї області знання. Оскільки для відповідей на поставлені питання необхідні дослідження з використанням різних областей знань, суд вважає за можливе призначити в справі комплексну експертизу.

Відповідно до п.5 ч.1 ст. 252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у разі призначення судом експертизи. Зважаючи на те, що проведення експертизи в справі може зайняти тривалий час, суд вважає за можливе провадження в справі зупинити на час проведення експертизи.

Керуючись ст.ст. 76, 103, 104, 105 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Призначити у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним документальну посмертну комплексну судово-психіатричну та судово-медичну експертизу.

На вирішення експертів поставити наступні питання:

1.Чи розумів ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у повній мірі значення своїх дій та чи міг керувати ними на дату складання 15.06.2022 на користь ОСОБА_2 заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. 15.06.2022, зареєстрованого за р. № 1609, 1610, який підписаний від його імені ОСОБА_4 ?

2.Чи міг ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , за станом фізичного здоров`я на дату складання заповіту 15.06.2022 на користь ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Кременчуцького районного нотаріального округу Полтавської області Веселовським А.Г. 15.06.2022, зареєстрованого за р. № 1609, 1610, який підписаний від його імені ОСОБА_4 , самостійно виконати власноручний підпис?

Проведення експертизи доручити експертам Полтавського обласного бюро судово-медичної експертизи (м.Полтава, вул..Олеся Гончара, б.33-Д) та експертам Полтавської філії судово-психіатричної експертизи ДУ «Інститут психіатрії судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків МОЗ України» (м. Полтава, вул.. Медична, б.1).

У разі виявлення при проведенні експертизи даних, що мають значення для справи, але щодо яких питань поставлено не було, судово-медичний експерт вправі повідомити про них особу, яка призначила експертизу, або вказати на них у своїх підсумках.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України, за відмову від проведення експертизи та за дачу завідомо неправдивого висновку.

Надати в розпорядження експертам цивільну справу, оригінал медичної картки стаціонарного хворого № 2135.

Витрати на проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 .

Роз`яснити сторонам, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження у цивільній справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала суду може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її оголошення.

Суддя: С.О.Фадєєва

Повний текст ухвали складено 22.09.2023