Провадження № 2/752/97/23
У Х В А Л А

04.09.2023 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

з участю секретаря Ящук Д.О.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості третьої особи з самостійними вимогами у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Форум -Інвест», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна,

в с т а н о в и в:

в провадженні суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Форум -Інвест», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна.

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про залучення його до участі у справі в якості третьої особи з самостійними вимогами та відповідно позовна заява ОСОБА_1 як третьої особи з самостійними вимогами про визнання права власності на частину квартири АДРЕСА_1 та витребування її із чужого незаконного володіння, визнання права власності на частину квартири АДРЕСА_2 та витребування її із чужого незаконного володіння.

Заява ОСОБА_1 обгрунтована тим, що вони з ОСОБА_2 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу в період з травня 2002 року по грудень 2012 року та спільно інвестували кошти в будівництво житла. Між ними існувала домовленість про добровільний поділ прав на таке майно, однак, в подальшому ОСОБА_2 заперечила такі домовленості. За захистом своїх прав він звернувся до Солом`янського районного суду м.Києва з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу.

Оскільки ОСОБА_5 у справі № 752/12319/17 заявила вимоги про витребування майна - кв. АДРЕСА_2 , що буде мати статус спільного майна у разі задоволення позову про встановлення факту спільного проживання однією сім`єю без реєстрації шлюбу, ОСОБА_1 просить залучити його до участі у справі в якості третьої особи з самостійними вимогами.

Представник позивача заперечував проти задоволення зазначеного клопотання, посилаючись на те, що Солом`янським районним судом мКиєва ухвалено рішення про відмову ОСОБА_1 у задоволенні позову і його право на це майна не доведено.

Відповідачі, які повідомлялись судом про місце і час проведення підготовчого судового засідання у спосіб, передбачений ст.128 ЦПК України, в судове засідання не з`явились.

Вислухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Згідно з ч.3, 4 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України, тобто як до вимог щодо подачі зустрічного позову.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Отже, для набуття статусу третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору повинно бути дотримано наступних критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам );

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Зважаючи на це, саме дотримання цих критеріїв підлягає оцінці при прийнятті рішення щодо вступу у справу третьої особи із самостійними вимогами.

Процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Також, Велика палата Верховного суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18 дійшла висновку про те, що позов третьої особи, поданий, згідно приписів ст. 52 ЦПК України, може бути прийнятий судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. А вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

ОСОБА_1 звернувся до суду як третья особа з самостійними вимогами про визнання права власності на частину квартири АДРЕСА_1 та витребування її із чужого незаконного володіння, визнання права власності на частину квартири АДРЕСА_2 та витребування її із чужого незаконного володіння, обгрунтовуючи тим, що зазначене майно набуто ним спільно за час проживання з ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, а отже йому належить на праві власності частина такого нерухомого майна, яке він просить також витребувати у відповідачів.

Тобто, в даному випадку, ОСОБА_1 , заявляючи вимоги має намір встановити правовий статус майна, як спільно набутого за час проживання однією сім`єю з ОСОБА_2 , розподілити таке майно і витребувати його з чужого володіння.

Однак, такі вимоги підлягають розгляду в окремому провадженні, з огляду на предмет спору та підстави звернення до суду і їх спільний розгляд з вимогами ОСОБА_2 призведе лише до затягування судового процесу.

З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про залучення його до участі у справі в якості третьої особи з самостійними вимогами.

Враховуючи викладене, керуючись ст.52 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі у справі в якості третьої особи з самостійними вимогами у справі за позовом ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Форум -Інвест», ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про витребування майна - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 як третьої особи з самостійними вимогами у справі № 752/12319/17 повернути заявнику.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя