Справа № 215/4528/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2023 року суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Камбул М.О. ознайомившись з матеріалами позовної заяви Акціонерного товариства «Акцент Банк» (місцезнаходження за адресою: 49074, м. Дніпро, вул. Батумськка, 11) до ОСОБА_1 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 ) про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

10.08.2023 АТ «Акцент-Банк» звернулося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, в якій просило стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором № б/н від 03.01.2021 в розмірі 55557,78 грн., та понесені судові витрати по оплаті судового збору в сумі 2684 грн., оскільки остання не виконує умови договору.

Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05.09.2023 позовна заява АТ «Акцент-Банк» була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, а саме відсутні документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

АТ «Акцент-Банк» зареєстроване в системі «Електронний суд та станом на 02.10.2023 ухвала про залишення заяви без руху не виконана, позивач зазначенні в ухвалі недоліки не усунув, клопотання про продовження строку для усунення вказаних в ухвалі суду недоліків не надавав.

17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

За змістом частини 5статті 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним.

З рішень Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001, вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Із зазначеного слідує, що повернення заяви у відповідності до ст. 185 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не позбавляє права заявника на повторне звернення до суду із заявою.

Також, відповідно до правових висновків, викладених у постановах Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22), від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), Верховний Суд виходить з того, що якщо учасник надав суду електронну адресу, зазначивши її у заяві (скарзі), то потрібно припустити, що учасник справи бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це передусім покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником за допомогою повідомлених ним засобів, діє правомірно і добросовісно. Тому потрібно виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Оскільки позивач відповідно до ухвали суду від 05.09.2023 не виконав вимоги, визначені ст.ст. 175, 177 ЦПК України, у встановлений судом строк та з заявою про продовження строку для усунення недоліків у заяві, станом на 02.10.2023, до суду не звертався, тому згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України, матеріали заяви слід вважати неподаними і повернути позивачу.

Одночасно суд роз`яснює, що згідно ч.7 ст.185 ЦПК України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

На підставі викладеного і керуючись ст.185, ст.258-261 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «Акцент Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, вважати неподаною та повернути заявнику з документами, що додаються до неї.

Роз`яснити позивачу, що воно не позбавлено права повторного звернення до суду з цією позовною заявою, після усунення обставин, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвалу складено та підписано суддею 02 жовтня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу не було вручено у день її складання, учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії ухвали.

Суддя: