У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 січня 2023 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Гребенюка В.В., за участю секретаря судового засідання Кужелєвої Ю.В., розглянувши цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права користування жилим приміщенням, та зустрічним позовом Подільської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , про виселення без надання іншого жилого приміщення

У С Т А Н О В И В:

У провадженні Подільського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за за первісним позовом ОСОБА_1 до Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права користування жилим приміщенням, та зустрічним позовом Подільської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , про виселення без надання іншого жилого приміщення.

Ухвалою суду від 23 жовтня 2019 року відкрито провадження у справі за первісним позовом ОСОБА_1 до Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права користування жилим приміщенням, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 17 березня 2020 року прийнято до розгляду зустрічний позов Подільської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , про виселення без надання іншого жилого приміщення, та об`єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про визнання права користування жилим приміщенням.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року первісний позов залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду від 07 жовтня 2021 року Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 05 липня 2021 року скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою суду від 25 жовтня 2021 року прийнято до провадження матеріали цивільної справи за первісним позовом ОСОБА_1 до Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права користування жилим приміщенням, об`єднано в одне провадження із зустрічним позовом Подільської районної в м. Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , про виселення без надання іншого жилого приміщення.

В судове засідання, призначене на 12.10.2022, позивач за первісним позовом не з`явився, явку свого представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, що підтверджується розпискою представника позивача за первісним позовом, клопотання про відкладення розгляду від нього до суду не надходило.

В судове засідання 03.11.2022 позивач за первісним позовом не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином. Представником позивача за первісним позовом 03.11.2022 засобами електронної пошти без прикладення ЕЦП було подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з його участю у слідчих діях в іншому місті, яке було передано головуючому 04.11.2022.

В судові засідання, призначені на 28.11.2022 та 14.01.2023, позивач за первісним позовом вчергове не з`явився, явку свого представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся належним чином, клопотань про відкладення розгляду від нього до суду не надходило.

Вивчивши матеріали справи, суд доходить висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Приписами частини 1 статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач за первісним позовом, звернувшись до суду з вищевказаним позовом, в судові засідання на призначений день, час та місце розгляду справи не з`являвся , явку свого представника не забезпечив.

З огляду на повторну неявку сторони позивача за первісним позовом, належним чином повідомленого про день, час та місце судового засідання, вищевказаний позов підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. Залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного звернення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів в установленому законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 258-260, 353 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Подільської районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання права користування жилим приміщенням - залишити без розгляду;

Роз`яснити позивачу за первісним позовом, що після усунення умов, що були підставою для залишення скарги без розгляду, він має право звернутися до суду повторно;

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Володимир ГРЕБЕНЮК