Справа №760/301/23 2-з/760/312/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Ішуніної Л. М., за участю секретаря судового засідання Отруби В. В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 21 квітня 2023 року за вищевказаним позовом відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.

02 серпня 2023 року до суду надійшла заява від ОСОБА_1 про забезпечення позову, в якій просила заборонити відповідачу відчужувати належний йому на праві власності житловий будинок АДРЕСА_1 .

Заява мотивована тим, що предметом позову є поділ об`єкта незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Після отримання відповідачем копії ухвали суду про відкриття провадження та копії позовної заяви з додатками, у телефонній розмові ним було повідомлено, що він продасть спірний будинок ще до першого підготовчого засідання. З огляду на викладене, у позивача наявні підстави побоюватися, що відповідач має намір відчужити будинок, який є предметом спору, що може ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду у разі задоволення позову, тому звернулася до суду з указаною заявою.

Заява про забезпечення позову, відповідно до частини першоїстатті 153 ЦПК України, розглянута без повідомлення учасників справи.

Вивчивши матеріали цивільної справи та заяву про забезпечення позову, враховуючи принципи здійснення цивільного судочинства, співмірність заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною другоюстатті 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до пункту 2 частини першоїстатті 150 ЦПК України позов забезпечується в тому числі забороною вчиняти певні дії.

Виходячи з зазначених норм чинного законодавства України, підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частини третьоїстатті 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких може бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Крім цього, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процессу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду, наприклад, реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. (постанова Верховного Суду від 04 червня 2020 року у справі № 200/12227/17).

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору між сторонами є поділ спільного майна подружжя, а саме - об`єкта незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

В заяві про забезпечення позову ОСОБА_1 просить заборонити відповідачу відчужувати належний йому на праві власності житловий будинок АДРЕСА_1 , посилаючись на те, що він може відчужити спірний об`єкт незавершеного будівництва.

Однак заявник не надає суду будь-яких належних доказів, що відповідачем вчиняються дії або можуть бути вчинені дії щодо відчуження належного йому майна.

Крім того, ОСОБА_1 не надано доказів про належність на праві власності відповідачу спірного об`єкта незавершеного будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , що позбавляє суд можливості встановити факт належності вказаного майна останньому, та визначити наявність підстав для застосування заходу забезпечення, обраного заявником.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову, забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд приходить до висновку, що заява про забезпечення позову задоволенню не підлягає. На підставі викладеного та керуючись вимогами статей149-154,157,353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна