ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/5068/21
Провадження 2/362/327/23
У Х В А Л А

"04" вересня 2023 р. Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Тельнової О.О.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його поділ,

в с т а н о в и в:

У вересні 2021 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,21 га, кадастровий номер :01:016:0020 спільною сумісною власністю подружжя та в порядку поділу спільного майна подружжя визнати за ОСОБА_3 право власності на частку житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . частку земельної ділянки площею 0,21 га, кадастровий номер :01:016:0020 та стягнути з відповідача судові витрати по справі.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 грудня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання (а.с. 51).

01.09.2022 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області від ОСОБА_4 надійшов зустрічний позов до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю в якому вона просить визнати житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 та земельну ділянку площею 0,21 га, кадастровий номер :01:016:0020, яка перебуває за вказаною адресою, особистою приватною власністю ОСОБА_4 .

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20 березня 2023 року зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю, залишено без руху та надано строк для усунення зазначених недоліків (а.с.101-102).

Представник позивача в підготовчому судовому засіданні, поклався на розсуд суду.

Відповідачка в підготовчому судовому засіданні просила прийняти до спільного розгляду зустрічну позовну заяву.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши думку сторін, дослідивши зустрічну позовну заяву, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 194 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу, тобто вимогам, які встановлені до позовної заяви.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК України у старій редакції, а в новій редакції статтями 193-195 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вивчивши підстави, з яких пред`явлено зустрічний позов, враховуючи, що первісний та зустрічний позови випливають із одних і тих же правовідносин, вимоги за позовами є однорідними, а їх спільний розгляд є доцільним, то суд, вбачаючи правові підстави для прийняття зустрічного позову ОСОБА_4 , приходить до висновку про прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом.

Згідно ч.1 ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись статтями 194, 195, 197, 198, 200, 209, 210 ЦПК України, суд,

п о с т а н о в и в:

Прийняти зустрічну позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про визнання майна особистою приватною власністю, і об`єднати їх в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його поділ.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 178 ЦПК України, і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову. Відповідно до вимог ч. 4 ст. 178 ЦПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів відповідач зобов`язаний надіслати іншим учасникам справи.

Роз`яснити відповідачу за зустрічним позовом, що у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.8 ст. 178 ЦПК України).

Встановити позивачу за зустрічним позовом десятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу за зустрічним позовом п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення на відповідь на відзив, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву; відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко