Справа № 629/854/23
Провадження № 2-с/629/50/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.09.2023 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі: головуючого - судді Ткаченко О.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, -

встановив:

06.03.2023 Лозівським міськрайонним судом Харківської області було видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Харківенергозбут» заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 5569 гривень 44 копійки та судових витрат в розмірі 268 гривень 40 копійок.

15.09.2023 заявник ОСОБА_1 звернулася до Лозівського міськрайонного суду Харківської області із заявою в якій просила скасувати судовий наказ.

Дослідивши подану заяву про скасування судового наказу, суд дійшов висновку, про те що вона підлягає поверненню з наступних підстав.

Відповідно до п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України Про судовий збір , судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання заяви про скасування судового наказу, згідно ч.2 ст.4 Закону України Про судовий збір , становить 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 124,05 грн.

Однак, до заяви про скасування судового наказу заявником не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.170 ЦПК України, боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно ч.2 ст.171 ЦПК України, заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 170 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Клопотання про поновлення строку для звернення до суду зі заявою про скасування судового наказу не надано та не зазначено, коли саме отримано копію судового наказу з додатком.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.03.2023 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області на підставі заяви ПрАТ «Харківенергозбут» видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію в розмірі 5569,44 грн., та судових витрат в розмірі 268, 40 грн. (а.с.18).

Копія вказаного судового наказу 06.03.2023 року разом з пакетом документів була направлена боржнику за адресою його проживання (а.с.19).

Проте зазначені документи повернуто на адресу суду відділенням поштового зв`язку.

При цьому, на конверті, в якому надіслано судовий наказ з доданими документами поштовим відділенням проставлено відмітку «за закінченням терміну зберігання» (а.с.21,22).

Таким чином судом згідно із вимогами ЦПК України було направлено копію судового наказу з доданими документами на адресу боржника.

Сам лише факт не отримання стороною справи кореспонденції, якою суд, з дотриманням вимог процесуального закону, надсилав копію судового рішень за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною пропуску строку на звернення із заявою про скасування судового наказу, оскільки зумовлена не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Зазначена правова позиція викладена в рішеннях Верховного Суду України (ВС/КГС у справі №916/3188/16 від 23.04.2018 року; ВС/КГС у справі №910/33054/15 від 14.02.2018; ВС/КГС у справі №32/177 від 26.01.2018 року; ВГСУ у справі №914/726/17 від 25.10.2017 року; ВГСУ у справі №911/4241/15 від 10.10.2017 року).

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України, у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Враховуючи, що заявником не сплачено судовий збір за подання заяви про скасування судового наказу та заява не містить клопотання про поновлення строку звернення із заявою про скасування судового наказу, суддя, дійшов висновку про необхідність повернення заяви про скасування судового наказу без розгляду.

Керуючись ст.170 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу по цивільній справі за заявою ПрАТ «Харківенергозбут» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію та судових витрат - повернути заявнику без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Олександр ТКАЧЕНКО