Справа № 629/332/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.09.2023 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Авраменка А.М.,

при секретарі судового засідання Хамула А.С.,

за участю: заявника (відповідача) ОСОБА_1 ,

представника заявника (представника відповідача) ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 12 грудня 2022 року по цивільній справі №629/332/22 (провадження №2/199/2062/22) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Моторне (транспортне) страхове бюро України, про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,

ВСТАНОВИВ:

16 серпня 2023 року до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся ОСОБА_1 із вищевказаною заявою про перегляд заочного рішення суду від 12 грудня 2022 року по справі №629/332/22 (провадження №2/199/2062/22), за якою він є відповідачем. В обґрунтування своєї заяви вказаний відповідач послалась на поважність причин своєї неявки в судові засідання з розгляду цивільної справи, оскільки судових повісток від суду не отримував, не був належним чином повідомлений судом про дату, час та місце розгляду справи. В якості другої обов`язкової підстави для скасування заочного рішення суду заявник послався на ухвалення 22 червня 2023 року Лозівським міськрайонним судом Харківської області вироку, яким ОСОБА_4 , який був другим учасником ДТП, в якому пошкоджено автомобіль позивача, визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.286 ч.2 КК України, тобто винним у вчиненні зазначеного ДТП, як і відповідача. Вказані обставина не була врахована судом при ухваленні заочного рішення суду від 12 грудня 2022 року, що стало підставою для стягнення лише з ОСОБА_1 всієї суми шкоди без урахування вини ОСОБА_4 , як співвідповідача. За таких обставин ОСОБА_1 просив переглянути вищевказане заочне рішення суду, а також на час розгляду справи зупинити виконавче провадження у Лозівському відділі державної виконавчої служби у Лозівському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

В судовому засіданні заявник, його представник вимоги заяви про перегляд заочного рішення підтримали, наполягали на задоволенні такої заяви з викладених у ній підстав та обставин.

Інші учасники розгляду заяви про перегляд заочного рішення не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, в зв`язку із чим суд у відповідності до ст.287 ч.1 ЦПК України вважає за можливе провести судове засідання та здійснити розгляд заяви по суті за наведеної явки учасників розгляду заяви.

Вислухавши заявника, його представника та дослідивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення суду, а також цивільної справи №629/332/22 (провадження №2/199/2062/22), суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного.

Так, в провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа №629/332/22 (провадження №2/199/2062/22) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Моторне (транспортне) страхове бюро України, про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, за наслідками розгляду якої по суті судом 12 грудня 2022 року ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги задоволені частково стягнуто в повному обсязі заявлену суму матеріальної шкоди, а також частково суму моральної шкоди.

Вищевказана цивільна справа розглядалась Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська в порядку спрощеного позовного провадження та призначалась до судового розгляду по суті в судові засідання чотири рази на 01 вересня, 26 жовтня, 17 листопада, 12 грудня 2022 року, про що учасники справи сповіщались шляхом направлення на їх адресу судових повісток-повідомлень, публікацією оголошень про виклик відповідачів. Про обізнаність відповідача про розгляд справи судом свідчить його клопотання про відкладення розгляду справи від 16 листопада 2022 року, а також конверт із судовою повісткою, який повернувся до суду за закінченням терміну зберігання, в якому адреса відповідача повністю співпадає із адресою, зазначеною ним у вказаному клопотанні про відкладення розгляду справи.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях (п.41 рішення від 03 квітня 2008 року у справі Пономарьов проти України, заява №3236/03, mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України» (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява №8371/02, п.27, рішення від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява №50966/99, від 14 жовтня 2003 року, п.35 рішення у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) від 07 липня 1989 року) неодноразово констатував, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за її участю, вживаючи заходів, щоб дізнатись стан відомого їй судового провадження, а також добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За змістом ст.ст.223, 280 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно ст.284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Положеннями ст.288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що на момент проведення судового засідання у справі, в якому ухвалювалось заочне рішення, в суду були відсутні докази належного повідомлення відповідача про таке судове засідання, оскільки відповідне підтвердження про отримання вказаним учасником справи поштового відправлення із судовою повісткою до суду не надходило. Разом з тим, про дату, час та місце проведення передостаннього судового засідання у справі відповідача був обізнаний належним чином, що підтверджується наявним в матеріалах справи його клопотанням про відкладення такого судового засідання. Відтак, відповідач не міг не знати про розгляд даної справи Амур-Нижньодніпровським районним судом м. Дніпропетровська та у відповідності до практики ЄСПЛ зобов`язаний був своєчасно цікавитись станом розгляду такого судового провадження. Таким чином, суд критично ставиться до тверджень сторони відповідача про необізнаність про розгляд справи судом.

Щодо другої обов`язкової підстави для скасування заочного рішення суду, то необхідним є також доведення заявником (відповідачем) перед судом наявності доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, які, вочевидь, не були подані суду та про які суду не було відомо. В якості таких доказів сторона відповідача посилається на вирок Лозівського міськрайонного суду Харківської області від 22 червня 2023 року по справі №629/1312/23, яким фактично було встановлено вину і ОСОБА_4 у ДТП від 25 січня 2019 року, а отже підтверджено наявність спільної вини ОСОБА_4 та відповідача у ДТП, внаслідок якого позивачу було завдано матеріальної та моральної шкоди. Таку обставину сторона відповідача вважає достатньою для перегляду заочного рішення суду та зміни розміру шкоди, яка підлягає стягненню з відповідача.

Разом з тим, суд не може погодитись із наведеною вище правовою позицією відповідача та його представника з огляду на те, що вирок суду було ухвалено зі спливом майже пів року після ухвалення судом заочного рішення, а відтак наявність такого вироку та встановлені ним обставини не тільки не були відомі суду та учасникам справи, а не могли бути відомі станом на дату винесення заочного рішення суду, а тому наявність вироку не може бути підставою для перегляду заочного рішення суду в порядку Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України, яке набрало законної сили.

Крім того, відповідно до ст.1188 ч.2 ЦК України якщо внаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки було завдано шкоди іншим особам, особи, які спільно завдали шкоди, зобов`язані її відшкодувати незалежно від їхньої вини.

В свою чергу, згідно правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2022 року по справі №477/874/19, а також у постановах Верховного Суду від 15 лютого 2023 року по справі №606/1630/21, від 15 березня 2023 року по справі №127/5920/22, за змістом ч.2 ст.1188 ЦК України іншою особою, якій унаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки власники (володільці), наприклад, транспортних засобів спільно завдали шкоди, є будь-яка третя особа. Вона може бути, зокрема, пішоходом або пасажиром транспортного засобу, від зіткнення із яким іншого транспортного засобу завдано шкоди. Іншою, ніж та, яка завдала шкоди, особою може бути і власник транспортного засобу, який передав право керування, а сам був пасажиром. Припис ч.2 ст.1188 ЦК України застосовний тоді, коли поведінка кожного із власників (володільців), наприклад, транспортних засобів (унаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки яких завдана шкода третій особі) була неправомірною (зокрема, якщо кожен із них порушував правила безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту, у зв`язку з чим відбулася вказана взаємодія та була завдана шкода третій особі. Встановлення неправомірності діяння кожного з цих власників (володільців) достатньо для покладення на них солідарного обов`язку з відшкодування третім особам шкоди, завданої внаслідок взаємодії джерел підвищеної небезпеки. Такий обов`язок не залежить від вини осіб, які спільно неправомірними діяннями завдали шкоди.

Таким чином, приймаючи до уваги, що неправомірність поведінки водіїв транспортних засобів відповідача та ОСОБА_4 , яка призвела до ДТП від 25 січня 2019 року, внаслідок якої (ДТП) завдано шкоди позивачу, була встановлена вироками судів від 22 червня 2023 року по справі №629/1312/23 ( ОСОБА_4 ) та від 03 жовтня 2019 року по справі №629/4726/19 (відповідач), то обидві вказані особи є солідарними боржниками по відношенню до позивача за завдану останній шкоду.

Згідно ст.543 ЦК України у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.

Таким чином, підсумовуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що встановлення вироком суду від 22 червня 2023 року по справі №629/1312/23 фактично додатково ще й вини ОСОБА_4 у вчиненні ДТП від 25 січня 2019 року жодним чином не впливає і не може вплинути на результати розгляду цивільної справи №629/332/22, заочне рішення суду за якою відповідач просить переглянути, оскільки позивач має право пред`явити позовні вимоги про стягнення завданої їй шкоди до будь-якого із солідарних боржників в повному обсязі, а суд, за умови підтвердження обґрунтованості і доведеності таких вимог, зобов`язаний їх задовольнити. Вказане право і було реалізовано позивачем та мало наслідком ухвалення оспорюваного відповідачем заочного рішення.

Разом з тим, слід роз`яснити відповідачу, що відповідно до ст.544 ЦК України він, як боржник, після виконання солідарного обов`язку, набуде право на зворотну вимогу (регрес) до ОСОБА_4 , як іншого солідарного боржника, у частці за вирахуванням тієї частки, яка припадає на відповідача.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність передбачених законом обов`язкових підстав для скасування заочного рішення суду, а відтак і про необхідність відмови у задоволенні заяви відповідача про перегляд заочного рішення суду.

З огляду на такий результат розгляду заяви про перегляд заочного рішення суду не підлягає і остання вимога заяви відповідача про зупинення виконавчого провадження з примусового виконання такого заочного рішення суду, як похідна вимога. Крім того, за змістом ст.150 ЦПК України, ст.34 Закону України «Про виконавче провадження» суд наділений повноваженнями із зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, а не зупиненням самого виконавчого провадження.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.223, 258, 260, 261, 280, 284, 287, 288, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 12 грудня 2022 року по цивільній справі №629/332/22 (провадження №2/199/2062/22) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , третя особа Моторне (транспортне) страхове бюро України, про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданих внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та окремому оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду безпосередньо або через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська протягом тридцяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали суду складений 14 вересня 2023 року.

Суддя А.М. Авраменко