Єдиний унікальний номер: 379/921/20
Провадження № 2/379/10/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2023 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінкіна В.І.,

з участю секретаря судового засідання Гопкало О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тараща, в загальному позовному провадженні, справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа: Державний нотаріус Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області Калітенко Людмила Броніславівна, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Товянський Сергій Ярославович, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Кузьміна Леся Леонідівна про визнання правовстановлюючих документів недійсними та скасування їх державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 16.09.2020 відкрито провадження призначено справу до підготовчого судового розгляду.

Ухвалою суду від 17.05.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою суду від 31.11.2021 у справі зупинено провадження до розгляду Верховним Судом цивільної справи № 379/492/18.

11.07.2023 надійшла відповідь на лист, в якому зазначено, що Верховним Судом 14.12.2022 було винесено постанову по справі № 379/492/18 провадження № 61-11047св20.

Ухвалою суду від 07.08.2023 поновлено провадження у справі та призначено судове засідання на 28.08.2023, яке було відкладено за клопотанням представника позивача, оскільки це була перша неявка, на 13.09.2023.

Позивачка ОСОБА_1 та її представник у судове засідання не з`явилися, про дату час та місце розгляду повідомлені належним чином. Представник позивачки адвокат Поліщук С.М. подав заяву про відкладення судового засідання на іншу дату, у зв`язку з наданням правової допомоги іншим клієнтам у кримінальних провадженнях з об`єктивних причин не може приймати участь у згаданому судовому засіданні. У підтвердження даних обставин представником до заяви не долучено жодних доказів.

У судовому засіданні представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат Якименко О.В. заявив клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку із повторною неявкою у судове засідання позивачки та її представника. Також вважає клопотання представника позивачки про відкладення судового засідання на іншу дату не обґрунтованими.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 адвокат Кочин С.С. заперечував проти клопотання представника позивачки про відкладення судового засідання та підтримав заявлене клопотання представником відповідачки про залишення позову без розгляду.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник адвокат Войтенко С.В. у судове засідання не з`явилися, про дату час та місце розгляду повідомлені належним чином. У матеріалах справи міститься заява представника щодо проведення судових засідань в даній справі без його участі. Позовні вимоги заперечує в повному обсязі.

Треті особи в судове засідання не з`явилися, представників не направили, причини неявки не повідомляли, про дату час та місце розгляду повідомлені належним чином, відповідних клопотань не надходило.

Вирішуючи клопотання представника відповідачки, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Ч.5 ст. 223 та пункт 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України повністю кореспондується із ч. 4 ст. 202 та пунктом 4 ч.1 статті ГПК України.

У пунктах 8.3. та 8.4 постанови Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18 листопада 2022 року в справі № 905/458/21 зазначено наслідки неявки позивача в судове засідання.

Дії суду у випадку неявки в судове засідання учасника справи визначені у статті 202 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частини четвертої якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У системно-логічному зв`язку з цією нормою перебуває норма, закріплена у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, яка визначає, що суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі N 910/16978/19.

У теорії права одним з критеріїв, за яким прийнято розрізняти норми права, є метод правового регулювання правових норм. За цим критерієм норми права можуть бути імперативними та диспозитивними.

Імперативні (зобов`язуючі) норми права характеризуються категоричністю приписів. Такі норми реалізуються виконанням, дотриманням або застосуванням. Диспозитивні норми реалізуються використанням, яке, як правило, передбачає його реалізацію на власний розсуд.

Проаналізувавши положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає про те, що у цих нормах законодавець не застосував слова "може", "має право", "за власної ініціативи" та інші подібні у своєму значенні слова. Зазначені норми процесуального права не передбачають можливості інших варіантів дій суду, окрім залишення позовної заяви без розгляду. Формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у частині четвертій статті 202 Господарського процесуального кодексу України, та формулювання "суд залишає позов без розгляду", що міститься у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, виражає імперативну вказівку суду (судді) щодо заборони продовження розгляду справи, щодо завершення судового провадження без винесення рішення. З огляду на викладене Верховний Суд зазначає про те, що повноваження суду залишити позов без розгляду, передбачені цими нормами процесуального права відносяться до імперативних.

Господарський суд, розглядаючи господарські справи, зобов`язаний вчиняти лише ті процесуальні дії і ухвалювати ті процесуальні рішення, які прямо встановлені процесуальним законом, і не може посилатися на те, що у процесуальному законі відсутня пряма чи "імперативна" заборона на вчинення певної процесуальної дії чи ухвалення певного процесуального рішення у вигляді формулювання, що суд не має права продовжити розгляд справи, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Отже, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18 листопада 2022 року в справі № 905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом, зокрема у постановах від 07 серпня 2020 року у справі N 405/8125/15-ц, від 21 вересня 2020 року у справі N 658/1141/18, від 19 квітня 2021 року у справі N 675/1714/19, від 26 квітня 2021 року у справі N 675/1561/19 тощо.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28 липня 2021 року в справі № 756/6049/19.

Суд визнає причини неявки в судове засідання, як позивачки, так і її представника неповажними, оскільки представник позивачки посилаючись на неможливість явки до суду, не надав належних, допустимих та достатніх доказів про те, що надання правової допомоги іншим клієнтам перешкоджає приймати участь у судових засіданнях призначених на 28.08.2023 та 13.09.2023.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасникам справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Суд, враховуючи, що справа тривалий час перебуває на розгляді, розгляд справи після зупинення провадження поновлено та при першій неявці позивачки та її представника без підтвердження поважності причин було відкладено судове засідання за клопотаннями представника позивачки, які належним чином були повідомлені про дату і час розгляду справи, дійшов висновку про відхилення клопотання представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Поліщука С.М. про повторне відкладення розгляду справи, у зв`язку із неподанням доказів на підтвердження поважності причин неявки в судове засідання, та залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.

Крім того, ухвалою Таращанського районного суду від 07.05.2021 було вжито заходи забезпечення даного позову шляхом заборонити відчуження нежитлової будівлі А-2, загальною площею 246,9 кв. м, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 ЦПК України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 69, 70, 76, 84, 90, 91, 65, 178, 179, 185, 189-191, 196-200, 212,223, 257, 261, 353 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , третя особа: Державний нотаріус Рокитнянської районної державної нотаріальної контори Київської області Калітенко Людмила Броніславівна, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Товянський Сергій Ярославович, приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу Кузьміна Леся Леонідівна про визнання правовстановлюючих документів недійсними та скасування їх державної реєстрації - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, позов якого залишено без розгляду, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Заходи забезпечення позову, встановлені ухвалою Таращанського районного суду Київської області від 07.05.2021 у справі єдиний унікальний номер 379/921/20 (провадження № 2-з/379/8/21) скасувати.

Копію ухвали надіслати сторонам.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб - адресою сторінки на офіційному веб - порталі судової влади України http://tr.ko.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Головуючий:В. І. Зінкін