29.08.2023 Справа № 754/6043/22
Унікальний номер 754/6043/22
Номер провадження 2/756/1096/23
УХВАЛА

29 серпня 2023 року м. Київ

Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Діденко Є.В.,

за участю секретаря - Гасанової Л.Х.,

представника відповідача ОСОБА_1 ,

провівши відкрите судове засідання у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу, визнання права спільної сумісної власності подружжя на майно та розподіл майна подружжя,

ВСТАНОВИВ:

29 липня 2022 року ОСОБА_2 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_3 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу, визнання права спільної сумісної власності подружжя на майно та розподіл майна подружжя.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 01 серпня 2022 року справу було передано за підсудністю до Оболонського районного суду м. Києва.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 28 вересня 2022 року відкрито провадження по справі та призначено до підготовчого розгляду справи.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 28 листопада 2022 року згідно розпорядження керівника апарату Оболонського районного суду м. Києва від 21.11.2022, було призначено повторний автоматичний розподіл у справі № 754/6043/22 та було визначеного нового суддю - Діденка Є.В.

В підготовчі засідання 01.02.2023 року, 02.03.2023 року, позивачка і її представник не прибули.

В підготовчому засіданні 30.03.2023 року позивачка і її представник були присутніми, оголошено перерву.

В підготовче засідання 04.05.2023 року позивачка та її представник не прибули, ОСОБА_2 в день судового засідання направила суду клопотання про відкладення справи через погане самопочуття, зазначила, що не поспішає з розглядом цієї справи.

Ухвалою суду від 04.05.2023 року причини неявки позивачки і її представника визнані неповажними, оголошено перерву до 06.06.2023 року.

У судове засідання 06 червня 2023 року позивачка та представник позивача ОСОБА_4 не з`явились, подали заяви про відкладення справи. Так, представник позивача зазначив, що він приймає участь у іншому судовому процесі, а позивачка також просила відкласти справу, та зупинити справу до розгляду іншої справи.

Ухвалою суду від 06.06.2023 року вирішено закрити підготовче провадження з огляду на повторну неявку позивача і її представника, та необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, та призначено справу до розгляду по суті на 06.07.2023 року; відмовлено в задоволенні клопотання про зупинення провадження.

09.06.2023 року від позивачки ОСОБА_2 надійшла заява, у якій вона повідомила суд, що планує, щоб її справа розглядалась три роки.

В судове засідання 06.07.2023 року о 12.00 год. позивачка та її представник ОСОБА_4 не прибули, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином. 06.07.2023 року з електронної пошти, яку зазначала позивачка, надійшла заява без підпису, в якій позивачка просила відкласти розгляд справи, посилаючись на поганий стан здоров`я та зайнятість її представника в іншому засіданні, а саме у розгляді справи про адміністративне правопорушення на 10.00 годину в Деснянському районному суді м. Києва. Клопотань про відкладення справи від представника позивачки не надходило.

В судовому засіданні 06.07.2023 року розгляд справи відкладено на 29.08.2023 року у зв`язку з першою неявкою позивачки і її представника на стадії судового розгляду, без поважних причин.

В судове засідання 29.08.2023 року позивачка і її представник повторно не прибули, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

В день розгляду справи 29.08.2023 року позивачка направила суду через «Електронний суд» клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відео конференції, та ухвалою суду від 29.08.2023 року у задоволенні вказаного клопотання було відмовлено через недотримання заявником встановленого законом строку подання такого клопотання.

Від представника позивачки ОСОБА_4 , станом на час проведення судового засідання, заяв про відкладення не надходило.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з таких підстав.

Відповідно до частини четвертої статті 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними. У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частини перша, друга, п`ята статті 223 ЦПК України).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, що бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Вказані наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути і поважними. Отже, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма є імперативною та дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

Отже, позивачка та її представник двічі поспіль не з`явились в судові засідання, та заяву про розгляд справи у їх відсутність також не подали. При цьому, суд звертає увагу, що саме позивач має бути зацікавленим у розгляді справи, як особа, яка ініціювала судову процедуру.

У зв`язку з цим, суд приходить до переконання про наявність законних підстав для залишення позову без розгляду у відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ч. 3 ст. 131, ч. 5 ст. 223, п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , про встановлення факту проживання однією сім`єю чоловіка і жінки без реєстрації шлюбу, визнання права спільної сумісної власності подружжя на майно та розподіл майна подружжя - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя Є.В. Діденко