Провадження №2/752/7003/23
УХВАЛА

про забезпечення позову

22 вересня 2023 року м. Київ

Суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кордюкова Ж.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі за його позовною заявою до ОСОБА_2 про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Голосіївського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа №752/19480/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння.

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про забезпечення його позову про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння - квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява обґрунтована тим, що 27.01.2014 ним укладений із ОСОБА_3 договір позики, за яким він отримав у позику грошові кошти у сумі 256973,75 грн.. На забезпечення виконання умов вказаного договору між ними був укладений договір іпотеки від 27.01.2014, предметом іпотеки за яким є належна йому на праві власності квартира за адресою: АДРЕСА_1 . Вказані договори були посвідчені нотаріально.

01.12.2017 ОСОБА_3 звернувся до державного реєстратора для здійснення реєстрації права власності на предмет іпотеки, внаслідок чого за ним було зареєстровано право власності на спірну квартиру. Всупереч умов вказаного договору іпотеки та норм законодавства України державним реєстратором було здійснено державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_3 безпідставно. Спірна квартира протиправно вибула із його власності. Вказані порушення було встановлено у постанові Київського апеляційного суду від 18.04.2023 по справі №752/506/20, якою скасовано державну реєстрацію права власності на спірну квартиру за ОСОБА_3 .

Під час розгляду справи №752/506/20 в судах було з`ясовано, що ОСОБА_3 відчужив спірну квартиру на користь ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу від 04.02.2022.

Відповідач передав спірну квартиру в іпотеку ОСОБА_4 , що вбачається із відомостей із державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Таким чином, спірна квартира вибула із його власності поза його волею всупереч норм законодавства України та на даний час незаконно перебуває у власності відповідача ОСОБА_2 .

Спірна квартира була двічі перереєстрована за новими власниками та передана в іпотеку.

За змістом позовних вимог позивач просить витребувати спірну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , із чужого незаконного володіння ОСОБА_2 .

Невжиття заходу забезпечення позову у разі його задоволення ускладнить ефективний захист та поновлення порушених прав позивача, оскільки відповідачем можуть вчинятися дії на відчуження спірної квартири треті особам, в тому числі на підставі договору іпотеки.

Враховуючи предмет спору та обраний позивачем захід забезпечення позову, він вважає обґрунтованим, доцільним та співмірним захід забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірне нерухоме майно, яке не порушить права та законні інтереси відповідача.

Просив накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та дійшов наступних висновків.

В провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовом позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння - квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 укладено договір позики від 27.01.2014 та договір іпотеки від 27.01.2014, за якими ОСОБА_1 отримав у позику грошові кошти у сумі 256973,75 грн., що за курсом доларів США становить 30250 доларів США з остаточною датою повернення позики не пізніше 27.07.2014, а у забезпечення виконання вказаного зобов`язання ОСОБА_1 передав в іпотеку належну йому квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Власником спірної квартири (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00) був ОСОБА_1 , що підтверджується копією свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 27.12.2013 та копією інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 06.12.2017 №106427861.

На підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 06.12.2017 №38553921 було здійснено державну реєстрацію права власності на спірну квартиру (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00) на ім`я ОСОБА_3 . Вказані обставини підтверджуються також копією інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 23.12.2019 №194600927.

Відповідно до копії постанови Київського апеляційного суду від 18.04.2023 по справі №752/506/20 було скасовано державну реєстрацію права власності за ОСОБА_3 на спірну квартиру та внесено відповідний запис про скасування запису про право власності до державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно з копією інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстру прав власності на нерухоме майно, державного реєстру іпотек, єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 08.08.2023 №342042645 спірна квартира (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 00) належить на праві власності ОСОБА_2 . Також внесено відомості щодо виду заборони на спірну квартиру на підставі договору іпотеки від 04.02.2022 №172, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 .

Позивачем заявлено позовну вимогу про витребування спірної квартири із чужого незаконного володіння відповідача.

Зі змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що позивач просить накласти арешт на спірне нерухоме майно, власником якого є відповідач, з метою уникнення виконання вказаного судового рішення.

Частиною 1 ст. 149 ЦПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

В силу п. 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 150 ЦПК України заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Відповідно до ч. 1, 6, 8 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення. Суд може також зазначити порядок виконання ухвали про забезпечення позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) зазначено, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Суд, оцінюючи надані докази, вважає, що між сторонами дійсно виник спір та існує загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову про витребування із чужого незаконного володіння нерухомого майна, також суд враховує обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати позивач.

Суд вважає, що накладення арешту на спірну квартиру не є надмірним втручанням у право власності, оскільки тимчасово обмежить у праві розпорядження ним. Обраний вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки буде обмежується лише можливість розпоряджатися спірним нерухомим майном.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд враховує негативні наслідки від вжиття заходу забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цього заходу.

Оскільки предметом спору є витребування нерухомого майна із чужого незаконного володіння, то забезпечення позову шляхом накладення арешту на спірну квартиру, що належить відповідачу, є достатнім та співмірним із заявленими позовними вимогами.

Необхідність застосування зазначеного заходу забезпечення позову випливає з фактичних обставин, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Суд зауважує, що захід забезпечення позову, про який просить позивач носить тимчасовий характер та застосовується тільки на час розгляду справи. При цьому застосований судом вид забезпечення позову не призведе до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки арештоване майно фактично перебуває у його володінні, а обмежується лише можливість розпоряджатися ним.

Таким чином, заява ОСОБА_1 про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 149-153, 258-261, 353-355 ЦПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ця ухвала є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох років з наступного дня після її постановлення.

Стягувач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Боржник: ОСОБА_2 , останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Ухвала є виконавчим документом, строк пред`явлення її до виконання становить три роки.

Суддя Ж. І. Кордюкова