Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2237/23

Номер провадження: 2/511/593/23

13 вересня 2023 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Панчук А. І.,

за участі секретаря судового засідання - Бєгєн А.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Роздільнянської міської ради Одеської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В С Т А Н О В И В:

У липні 2023 року представник ОСОБА_1 адвокат Теренчук Євген Миколайович звернувся до суду з позовом, в якому просить: визначити для ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Вказана позовна мотивована тим, ІНФОРМАЦІЯ_1 , померла ОСОБА_5 , після смерті якої відкрилась спадщина, у вигляді земельної ділянки, яка розташовані на території Виноградарської сільської ради Роздільнянського району Одеської області (на даний час Виноградарського старостинського округу Роздільнянської міської ради Одеської області) .

За життя ОСОБА_5 , заповіт не складала, тому у даному випадку має місце спадкування за законом.

Спадкодавцями за законом після смерті ОСОБА_5 є її діти - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 .

ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , в встановлений законом строк спадщину після смерті ОСОБА_5 , не прийняли та не бажають її приймати.

23.09.2022 року, ОСОБА_1 , звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , але згідно листа № 98/02-14 від 07.07.2023 року, приватним нотаріусом Роздільнянської нотаріальної контори Одеської області Фішер Б.І., йому було відказано у видачі свідоцтва про спадщину та повідомлено про необхідність визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини у судовому порядку. Згідно даного листа нотаріуса, останнім днем подачі спадкоємцем ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини був день - 13.09.2022 року. ОСОБА_1 надавши до нотаріуса заяву про прийняття спадщини 23.09.2022 року, дійсно пропустив даний строк на 10 днів. Причиною пропуску ОСОБА_1 , строку на подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , є велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємця місцем знаходження спадкового майна (відстань між с.Виноградар Роздільнянського району Одеської області та м.Київ, складає 470 км.) Також необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19) створили позивачу перешкоди у тому, щоб своєчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини. Тому вважає, що важає, що причини пропуску даного строку на подання заяви для прийняття спадщини, є поважними.

Ухвалою Роздільнянського районного суду Одеської області від 02.08.2023 року провадження по справі відкрито, в порядку загального позовного провадження.(а.с.44)

Позивач ОСОБА_1 та його представник - адвокат Теренчук Є.М. в судове засідання не з`явились, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують в повному обсязі, просять суд їх задовольнити.

Представник відповідача - Роздільнянської міської ради Одеської області надав суду клопотання, відповідно до якого не заперечує проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , просить суд розглянути справу за відсутності представника відповідача.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилися, надали суду заяви, відповідно до якої позовні вимоги визнали в повному обсязі, не заперечували проти задоволення позовної заяви, просили справу розглянути за їх відсутності.

Згідно ч.3ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявляти клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

За даних обставин суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін та без здійснення фіксації судового процесу за допомогою звукозаписуючого засобу, відповідно до ч.2ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх наданими доказами, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис № 749 від 24 листопада 2021 року, виданим Роздільнянським районним відділом ДРАЦС у Роздільнянському районі Одеської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ( а.с.13)

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина, у вигляді земельної ділянки, яка розташована на території Виноградарської сільської ради Роздільнянського району Одеської області (на даний час Виноградарського старостинського округу Роздільнянської міської ради Одеської області), яка належіть їй згідно Державного акту про право власності на землю серії ІІІ-ОД № 047999. (а.с.16)

За життя ОСОБА_5 заповіту не склала, а тому має місце спадкування за законом.

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , чоловік спадкодавця ОСОБА_5 - ОСОБА_8 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 47 від 23.12.1989 року.(а.с.14)

Спадкодавцями за законом після смерті ОСОБА_5 є її діти - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , що підтверджується відповідними копіями свідоцтвами про народження, наявними в матеріалах справи. (а.с.12,23,25,30)

Діти (спадкоємці) спадкодавця ОСОБА_5 - ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , в встановлений законом строк спадщину після смерті ОСОБА_5 , не прийняли. Написали заяви, належним чином завіренні про небажання приймати спадщину після смерті матері, також зазначили, що позов визнають повністю. (а.с.24,29, 33)

23.09.2022 року, ОСОБА_1 , звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , але згідно листа № 98/02-14 від 07.07.2023 року, приватним нотаріусом Роздільнянської нотаріальної контори Одеської області Фішер Б.І., позивачу відказано у видачі свідоцтва про спадщину та повідомлено про необхідність визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини у судовому порядку.

Згідно даного листа нотаріуса, останнім днем подачі спадкоємцем ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини був день - 13.09.2022 року. ОСОБА_1 надавши до нотаріуса заяву про прийняття спадщини 23.09.2022 року, дійсно пропустив даний строк на 10 днів. (а.с.9)

Згідно свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 , ОСОБА_1 з 2003 року, одружений з ОСОБА_9 (а.с.22)

Згідно копії трудової книжці дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_10 , з 2007 року та до цього часу, постійно працює у різних телерадіокомпаніях України у м.Київ та згідно довідки № 202 від 11.07.2023 року, на даний час працює у «Національної суспільної телерадіокомпанії України.(а.с.17-19)

Згідно Витягу з Державного реєстру правочинів ОСОБА_10 , за спільні грошові кошти з чоловіком ОСОБА_1 , у 2008 році придбали у м.Київ квартиру АДРЕСА_1 .(а.с.21) Відповідно з того ж періоду, ОСОБА_1 , практично постійно проживає разом з дружиною за даною адресою у м.Київ.

Окрім цього, в умовах карантину пандемії Covid - 19 та після введення 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 на території України воєнного стану у зв`язку з воєнною агресією росії, ОСОБА_1 , взагалі постійно проживає у м.Київ та у с.Будячки Роздільнянського району Одеської області, останній раз був на похованні матері - ОСОБА_5 , у грудні 2021 року. Взагалі про наявність земельної ділянки (спадщини) яка належить його матері, ОСОБА_1 , дізнався у телефонній розмови із своєю сестрою ОСОБА_2 , яка повідомила йому про даний факт наприкінці вересня 2022 року та запропонувала йому прийняти дану спадщину, у зв`язку з тим що всі наявні спадкоємці (2 брата та сестра) не бажають приймати спадщину після смерті ОСОБА_5 . Тобто за даних обставин, ОСОБА_1 , тільки наприкінці вересня 2022 року зміг звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. ст.1216,1217 ЦК України спадкування є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року у справі № 459/2973/18 (провадження № 61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61?21447св19).

При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи».

Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17.10. 2018 року у справі № 681/203/17-ц.

Пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин, при відсутності будь-яких перешкод і труднощів для подання заяви, не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного або оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові ВС № 61-49121св від 29.10.2019р.

Відповідно ч. 3 ст.12, ч. 1 ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Обґрунтовуючи судове рішення, суд також приймає до уваги вимогист.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» відповідно якої суди застосовують при розгляді справи Конвенцію та практику Суду як джерело права та висновки Європейського суду з прав людини.

Так, враховуються висновки, зазначені у рішенні в справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) від 09 грудня 1994 року (серія А, № 303А, п. 2958), згідно якого Суд повторює, що згідно усталеної практики, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У Постанові ВС/КЦС від 17.10.2018, у справі №681/203/17-ц визначено, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є підставою для задоволення таких вимог.

Враховуючи велику відстань між місцем фактичного постійного проживання спадкоємця ОСОБА_1 , та місцем знаходження спадкового майна, незначний пропуск строку на подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини ОСОБА_1 - 10 днів, суд вважає дані обставини поважними причинами пропуску строку необхідного для подання заяви про прийняття спадщини та за даних обставин, на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які позивач посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючисьст.ст.12,13,77,81,259,263-265,268 ЦПК України, 1270, 1272ЦК України, суд ,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Роздільнянської міської ради Одеської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити для ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А. І. Панчук