Справа № 643/8780/23
Провадження № 2/643/3738/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2023 м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Поліщук Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Московського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 , Московського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна в якій просить скасувати арешт накладений на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 21.08.2014 старшим державним виконавцем Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції на квартиру АДРЕСА_1 та видалити з реєстру державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Перевіривши вказану позовну заяву вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, яка регламентує право на звернення до суду за захистом, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Так, зміст позовних вимог (п. 4 ч. 3 ст. 175 ЦПК України) - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду, і має суттєве значення при розгляді справи та відповідно вимагає чіткого визначення, оскільки у випадку задоволення позову, зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення.

В прохальній частині позивач прохає: 1. скасувати арешт накладений на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження від 21.08.2014 старшим державним виконавцем Московського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції на квартиру АДРЕСА_1 ; 2. видалити з реєстру державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Позовна заява подана про зняття арешту з майна, при цьому ОСОБА_1 в прохальній частині просить скасувати арешт, окрім того другою вимогою просить «видалити з реєстру державного реєстру речових прав на нерухоме майно», однак не зрозуміло, що саме необхідно видалити та відносно якого майна.

Таким чином зміст позовних вимог потребує уточнень, оскільки зміст таких вимог викладається у резолютивній частині судового рішення, а тому необхідно конкретизувати позовні вимоги.

Згідно ч.1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

В позовній заяві взагалі не зазначено процесуальні статуси сторін, окрім того стороною вказано Московський відділ державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, назву якого 27.07.2022 було змінено на Салтівський відділ державної виконавчої служби у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В порушення ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви не додані документи, що підтверджують сплату судового збору у встановленому законом порядку або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01.01.2023 становить 2684,00 грн.

Відповідно до п. 1.2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви немайнового характеру яка подана фізичною особою судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1073,60 грн.

Оскільки позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру то судовий збір становить 1073,60 грн. х 2 = 2147,20 грн.

Отже, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір в розмірі 2147,20 грн. на рахунок Московського районного суду м. Харкова та оригінал квитанції про сплату судового збору за подання позовної заяви надати до суду (реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ГУК Харків обл./м.Харків/Салтіввсь/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, р/р UA0020657, код класифікації доходів бюджету 2030101).

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено «право на суд», одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак, практика Європейського Суду з прав людини свідчить, що це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності позовних заяв.

У рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що конституційне право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, залишення позовної заяви без руху з підстав, передбачених законом, не є порушенням права на справедливий судовий захист, оскільки після усунення недоліків позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст. ст.185, 258-261, 353-355 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Московського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У спосіб на виконання даної ухвали суду позивачу подати відповідну заяву з її копіями та копіями доданих документів в кількості відповідно до відповідачів та третіх осіб у справі через канцелярію суду, або направити засобами поштового зв`язку протягом визначеного строку зі сплатою судового збору.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

Копію ухвали надіслати позивачу..

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Т.В. Поліщук