У Х В А Л А

Іменем України

13 вересня 2023 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київпастранс» про скасування наказів про догани, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час вимушеного прогулу та середнього заробітку за весь час затримку розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з позовною заявою до Комунального підприємства «Київпастранс», в якій просить суд:

1. Скасувати накази про догани від 23.06.2023 № 42 та від 26.06.2023 № 43, оголошені Комунальним підприємством «КИЇВПАСТРАНС».

2. Скасувати наказ № 127-к від 04.07.2023 про припинення трудового договору та поновити на роботі ОСОБА_1 з 05.07.2023 в Комунальному підприємстві «КИЇВПАСТРАНС» водієм трамвая третього класу, звичайний режим міські трамвайні маршрути.

3. Стягнути із Комунального підприємства «КИЇВПАСТРАНС» на користь ОСОБА_1 заробітну плату, середній заробіток за час вимушеного прогулу в розмірі 75730,96 грн. та не вчасно виплачену заробітну плату при звільненні в сумі 11459,29 грн.

4. Стягнути із Комунального підприємства «КИЇВПАСТРАНС» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 50 000,00 грн.

Щодо невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 06 вересня 2023 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху, оскільки позивач, заявляючи вимогу про стягнення заробітної плати, не вказав її розмір, а також не сплатив судовий збір за дві немайнові вимоги (про скасування наказів про догани від 23.06.2023 № 42 та від 26.06.2023 № 43), та вимогу майнового характеру (про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні і стягнення моральної шкоди на загальну суму 61459,29 грн.).

08.09.2023 від позивача надійшов супровідний лист, до якого додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 3220,80 грн.

При цьому, позивач не усунув недоліки в частині визначення розміру заробітної плати, яку він просить стягнути.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Щодо прояву неповаги до суду

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Відповідно до частини першої статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі №199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі №9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 та № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.02.2023 у справі № 754/14783/17.

Таким чином позивач, як учасник даної справи зобов`язаний виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

До позовної заяви додано USB-накопичувач, на якому міститься переписка з Viber мессенджера, де використовуються нецензурні слова, а також відео-файл, на якому позивач самостійно фіксує справляння ним природніх потреб.

Подання таких доказів є виявом неповаги до суду та учасників судового процесу, зокрема, представника відповідача, секретаря судового засідання, помічника судді, та вільних слухачів, які можуть бути присутніми під час розгляду справи по суті та дослідження відповідних доказів, а, отже, як наслідок - зловживанням процесуальними правами у розумінні статті 44 ЦПК України.

Відповідно до частини третьої та четвертої статті 44 ЦПК України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання. Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

За таких обставин, позовна заява ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київпастранс» про скасування наказів про догани, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час вимушеного прогулу та середнього заробітку за весь час затримку розрахунку при звільненні підлягає поверненню.

Керуючись ст. 2, 11, 19, 43, 44, 185, 187, 274, 277, 279, 353 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Київпастранс» про скасування наказів про догани, поновлення на роботі, стягнення заробітної плати, середнього заробітку за час вимушеного прогулу та середнього заробітку за весь час затримку розрахунку при звільненні повернути.

Роз`яснити позивачу, що повернення судового збору здійснюється за його клопотанням.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви, в загальному порядку, передбаченому законом.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 13.09.2023.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак