Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
18.09.2023 394/450/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відкладення судового засідання

Новоархангельський раонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Краснопольської Л.П.

за участю секретаря судового засідання Гук Н.А.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт Новоархангельськ цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог - ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Новоархангельського районного суду Кіровоградської області перебуває вищезазначена цивільна справа про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Позивач ОСОБА_1 в підготовче судове засідання не з`явилась. Представник позивача адвокат Гейко В.А. до початку підготовчого судового засідання звернувся до суду з клопотанням про уточнення позовних вимог; клопотанням про зобов`язання відповідача ОСОБА_2 брати особисту участь у судових засіданнях по справі; клопотанням про витребування доказів.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явився. Його представник адвокат Мельник О.О. подала до суду клопотання про відкладення розгляду справи, в зв`язку з тим, що відповідачем ОСОБА_4 подано позовну заяву до Уманського міськрайонного суду Черкаської області про витребування майна з чужого незаконного володіння, предметом якого є транспортний засіб, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог - ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не з`явився, був повідомлений в порядку ст. 128 ЦПК України, згідно зворотнього поштового повідомлення 30.08.2023 р. судова повістка повернулася з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Оскільки сторони в судове засідання не з`явились, то відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку:

Розглянувши заяву позивача про уточнення позовних вимог, проаналізувавши норми цивільного процесуального права, суд встановив таке.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до п. 3 ч. 2ст. 197 ЦПК України, суд у підготовчому судовому засіданні заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі №925/186/19.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмету позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема устатті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Предметом позовує певнаматеріально-правовавимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Позовні вимоги у збільшеній його частині повинні бути пов`язані як з предметом, так і з підставами позову в первісній редакції.

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що процесуальним законом не передбачено права позивача на подання заяв (клопотань) про "доповнення" або "уточнення" позовних вимог. Тому, в разі надходження до суду, однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як: - подання іншого (ще одного) позову, чи - збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи - об`єднання позовних вимог, чи - зміну предмета або підстав позову.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання заявником клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави заяви, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

За встановлених обставин, суд приходить до висновку про відсутність на даний підстав для прийняття поданоі саме в такому виді уточненої заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання може бути відкладене в межах визначених цим Кодексом, строку підготовчого провадження та у випадках визначених ст. 223 ЦПК України передбачено, що суд відкладає судове засідання у випадку неявки учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату час і місце судового розгляду.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України, учасники справи зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою. Цією ж статтею передбачено, що, у випадку невиконання учасником справи його обов`язків, суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

За таких підстав, для з`ясування усіх обставин справи, повного та об`єктивного її розгляду, необхідна особиста участь відповідача ОСОБА_2 в судовому процесі та дача ним пояснень, оскільки необхідно встановити факти і обставини, які можуть бути відомі лише відповідачу, а тому суд вважає за необхідне визнати явку відповідача обов`язковою.

З огляду на викладене суд вважає, за доцільне дотримуючись основних принципів та завдань цивільного судочинства; особливості предмета спору; складність справи; значення розгляду справи для сторін, з урахуванням клопотань представника позивача та представника відповідача, приходить до висновку про відкладення розгляду цивільної справи із зобов`язанням особистої явки відповідача по справі.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 49, 84, 223, 240, 247, 258, 259, 260 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У прийнятті заяви про уточнення позовних вимог - відмовити.

Відкласти підготовче судове засідання за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог - ОСОБА_3 про поділ майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, на 10:00 годину 06 жовтня 2023 року.

В підготовче судове засідання викликати сторони. Копію ухвали надіслати сторонам.

Визнати обов`язковою явку відповідача в цивільній справі ОСОБА_2 в судове засідання.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя