Провадження №: 2/755/6203/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" вересня 2023 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Слободянюк А.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла вищевказана позовна заява.

Вивчивши подані матеріали, вважаю за необхідне даний позов залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, відповідно до ст.185 ЦПК України, за наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 185 ЦПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги щодо змісту та форми позовної заяви.

Зокрема, ч. 4 ст. 177 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з поданої позовної заяви, остання містить вимоги майнового характеру.

Згідно п. 3 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

В той же час, відповідно положень статті 176 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Так, в даному випадку позивачем заявлено вимоги, у яких ціна позову залежить від вартості оспорюваного майна, що передбачено ст. 176 ЦПК України.

В той же час, як встановлено ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплачується 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто розмір судового збору у даній категорії справ, встановлюється безпосередньо від ціни позову, яку позивач має визначити від повної вартості всього майна, який сторона просить поділити (визнати за ним право власності).

Так, вбачається, що у своєму позові позивачка зазначає ціну даного позову, від якої сплатила судовий збір за подання позовної заяви у сумі 7553,90 грн.

Однак, як встановлено судом з наданих матеріалів позову, а зокрема оцінки оспорюваного майна, наданого позивачкою та її розрахунків щодо поділу майна, ціна даного позову визначена позивачкою від вартості частини спірного майна, щодо якого пред`явлено позовні вимоги, в той час як, у відповідності до вимог закону, ціна позовної заяви визначається від вартості усього майна, а не його частини.

Разом з тим, як вбачається з довідки про оціночну вартість об`єкту нерухомості, а саме квартири АДРЕСА_1 , що є предметом даного позову, її вартість складає 1510773,79 грн.

Тобто ціна даного позову визначається повною вартістю оспорюваного майна та складає 1510773,79 грн.

А, отже, сума судового збору, яка підлягає сплаті при пред`явленні до суду даного позову майнового характеру - має визначатись, з урахуванням його ціни у розмірі 1510773,79 грн.

Таким чином, враховуючи положення зазначених норм статей, з огляду на ціну даного позову, що визначається вартістю всього спірного майна (1510773,79 грн.), а також з урахуванням того, що відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року становить 2684 грн., за заявлену у позовній заяві вимогу майнового характеру позивачу необхідно сплатити 13420,00 грн. (що в даному випадку визначається максимальною сумою судового збору, за ставками, встановлених законом, яка становить 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, адже в розрахунку одного відсотка від ціни позову, сума судового збору, яка підлягає до сплати, в даному випадку перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1510773,79:100 х 1 = 15107,74). Тобто з урахуванням вже сплаченого позивачкою судового збору у сумі 7553,90 грн., їй необхідно доплатити 5866,10 грн. (13420,00 - 7553,90).

Зазначений судовий збір необхідно сплатити (доплатити) за наступними реквізитами Дніпровського районного суду м. Києва:

Отримувач коштів ГУК у м.Києві/Дніпров.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України(ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026005

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Крім того, за приписами п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

У відповідності до ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч. 1 ст. 83 ЦПК України).

Крім того, положеннями ч. 7 ст. 81 ЦПК України, зокрема, визначено, що суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.

Так, вбачається, що в даному випадку заявляючи свої позовні вимоги щодо поділу майна подружжя, позивачка зазначає, що вона перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. При цьому, позивач посилається на те, що наразі у проваджені Дніпровського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа щодо розірвання шлюбу між сторонами.

Однак, як встановлено судом з наданих матеріалів позову, в останніх не міститься жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про викладені обставини позову, на які посилається позивачка, а зокрема те, що позивач та відповідач перебувають у зареєстрованому шлюбі (відповідна копія свідоцтва про шлюб).

Увідповідності до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позивачем не дотримані вищенаведені положення ЦПК України, позовна заява має бути залишена без руху відповідно з наданням заявникові строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали та попередити що у разі невиконання ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.В. Слободянюк