Дата документу 12.09.2023 Справа № 335/6663/21
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ЄУН 335/6663/21 Головуючий у І інстанції: Шалагінова А.В.
Провадження № 22-ц/807/1773/23 Суддя-доповідач: Поляков О.З.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2023 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Запорізького апеляційного суду у складі:

головуючого: Полякова О.З.,

суддів: Кухаря С.В.,

Крилової О.В.,

секретар: Книш С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу з апеляційною скаргою ОСОБА_1 в особі представника адвоката Барчунінова Костянтина Олександровича на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2023 року про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Барчунінова Костянтина Олександровича про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01 червня 2023 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ПриватБанк» до ОСОБА_2 , правонаступниками якого є ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И Л А:

Заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01 червня 2023 року задоволено позов АТ «Приватбанк» до ОСОБА_2 , правонаступниками якого є ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Стягнуто з кожного з відповідачів в межах вартості майна, одержаного у спадщину після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь АТ «ПриватБанк» заборгованість за кредитним договором № б/н від 25.05.2018 в розмірі 60 258,04 грн та 903,87 грн судового збору.

14.07.2023 ОСОБА_1 в особі представника адвоката Барчунінова К.О. звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01.06.2023 у справі № 335/6663/21 з клопотанням про поновлення строку для подання цієї заяви, обґрунтування якого зазначено, що копію заочного рішення ОСОБА_1 отримала 16.06.2023. Пропуск строку обумовлений іншими поважними причинами, які детально викладені в заяві.

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2023 року клопотання ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Барчунінова К.О. про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення залишено без задоволення, а заяву ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Барчунінова К.О. про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01 червня 2023 року у цій справі залишено без розгляду.

Не погоджуючись із вищезазначеною ухвалою, ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Барчунінова К.О.подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2023 року скасувати, визнати пропущений строк для подання заяви про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01 червня 2023 року пропущеним з поважних причин, та направити заяву про перегляд заочного рішення до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що суд першої інстанції не врахував, що представник ОСОБА_1 - адвокат Барчунінов К.О. ознайомився із матеріалами справи 26 червня 2023 року, що є поважною причиною для поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01 червня 2023 року, яке ОСОБА_1 отримала 16 червня 2023 року.

Відзивів на апеляційну скаргу не надходило.

Апеляційний суд направляв судові повістки на адреси відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , проте конверти повернуто до суду не врученими адресатам.

Позивач в судове засідання свого представника не направив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог чинного законодавства (т. 2, а.с. 24). Клопотання про відкладення розгляду справи до апеляційного суду не надходили.

Відповідно до ст. 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними. Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 01 жовтня 2020 року у справі №361/8331/18.

Крім того, суд апеляційної інстанції у межах апеляційного провадження не приймав рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі, і такої необхідності колегія суддів не бачить.

З огляду на вищевикладене, зважаючи на межі розгляду справи в суді апеляційної інстанції (стаття 367 ЦПК України), судова колегія дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності осіб, які не з`явились.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - адвокат Барчунінов К.О. наполягав на задоволенні апеляційної скарги, ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2023 року просив скасувати та направити заяву про перегляд заочного рішення до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, доводи представника скаржниці, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить частково задовольнити з огляду на таке.

Відповідно до ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до положень частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Критерії оцінки правомірності оскаржуваних судових рішень визначені в статті 263 ЦПК України, відповідно до яких судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржувана ухвала суду не відповідає.

Так, залишивши клопотання про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, суд першої інстанції дійшов висновку, що таку заяву слід залишити без розгляду.

Проте колегія суддів не погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Суд першої інстанції встановив та підтверджено матеріалами справи, що заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 01 червня 2023 року задоволено позов АТ «Приватбанк» до ОСОБА_2 , правонаступниками якого є ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , про стягнення заборгованості за кредитним договором.

14 липня 2023 року ОСОБА_1 в особі представника - адвоката Барчунінова К.О. звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення з клопотанням про поновлення строку для її подання. В обґрунтування клопотання зазначено, що копію заочного рішення ОСОБА_1 отримала 16 червня 2023 року, на підтвердження чого надано копію конверта та роздруківку перевірки статусу відстеження поштового відправлення (т. 1, а.с. 242-243). За твердженням заявниці, пропуск строку обумовлений іншими поважними причинами, які детально викладені в заяві. Далі за текстом цієї заяви йдеться про те, що з огляду на отримання ОСОБА_1 копії зазначеного рішення 16 червня 2023 року, кінцевим строком на подання заяви про перегляд заочного рішення представник відповідача вважає 16 липня 2023 року. Інших причин пропуску зазначеного процесуального строку заява не містить.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції мав рахувати строк для подання заяви про перегляд заочного рішення від дня ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи, а саме - 26 червня 2023 року, спростовуються матеріалами справи, адже вони містять підтвердження отримання ОСОБА_1 копії заочного рішення саме 16 червня 2023 року, про що зазначено і в самій заяві, і в апеляційній скарзі, тому колегія суддів їх не приймає.

Разом з тим, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити про таке.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Глава 11 «Заочний розгляд справи» Розділу ІІІ «Позовне провадження» ЦПК України встановлює особливі умови та порядок проведення заочного розгляду справи, ухвалення заочного рішення, подання і розгляду заяви про його перегляд, а також скасування й оскарження цього рішення. Так, відповідач може подати заяву про перегляд заочного рішення до суду, який це рішення ухвалив, на предмет наявності передбачених частиною першою статті 288 ЦПК України підстав для його скасування, і оскаржити таке рішення у загальному порядку (статті 284-288 ЦПК України).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (стаття 284 ЦПК України у редакції, чинній на час розгляду заяви про перегляд заочного рішення).

Форму заяви про перегляд заочного рішення, вимоги до її змісту, підписання, додатків, кількості копій визначають частини перша - сьома статті 285 ЦПК України. До неналежно оформленої заяви про перегляд заочного рішення застосовуються положення статті 185 цього кодексу (частина восьма статті 285 ЦПК України), яка регламентує порядок залишення позовної заяви без руху та її повернення.

Цей припис треба розуміти як такий, який стосується невиконання саме тих вимог, що передбачені у частинах першій - сьомій статті 285 ЦПК України. Якщо учасник справи оформив заяву про перегляд заочного рішення без дотримання саме вказаних вимог, тобто неналежно, до цієї заяви застосовуються положення статті 185 ЦПК України. В інших випадках її положення до заяви про перегляд заочного рішення незастосовні. Ухвалу про повернення такої заяви можна оскаржити в апеляційному порядку окремо від заочного рішення (пункт 22 частини першої статті 353 ЦПК України).

Прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи. Одночасно суд повідомляє учасникам справи про дату, час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п`ятнадцяти днів з дня її надходження (стаття 286 ЦПК України).

За змістом речення першого частини першої вказаної статті суд зобов`язаний прийняти до розгляду заяву про перегляд заочного рішення, якщо вона відповідає вимогам частин першої - сьомої статті 285 ЦПК України, тобто є належно оформленою.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Отже, не у всіх випадках, коли до суду надійшли документи після спливу процесуального строку, ці документи слід залишати без розгляду. Так, якщо відповідач подав заяву про перегляд заочного рішення поза межами встановленими частинами другою та третьою статті 284 ЦПК України строків, то це згідно з положеннями Глави 11 Розділу ІІІ ЦПК України не звільняє суд від обов`язку застосувати порядок, визначений у статті 287 ЦПК України, та постановити через пропуск строку на подання заяви про перегляд заочного рішення ухвалу про залишення цієї заяви без задоволення, якщо немає підстав для задоволення заяви про поновлення відповідного строку.

У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження (частина третя статті 287 ЦПК України).

Оскільки кожну належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд зобов`язаний згідно з реченням першим частини першої статті 286 ЦПК України прийняти та невідкладно надіслати її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи, то немає ґрунтовних підстав вважати, що визначений статтею 287 ЦПК України порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення застосовний тільки до розгляду суті цієї заяви та незастосовний до розгляду на предмет дотримання строку її подання. Тому, оскільки спеціальне правове регулювання, передбачене Главою 11 Розділу ІІІ ЦПК України, охоплює порядок розгляду заяви про перегляд заочного рішення, поданої поза межами встановленого строку, то немає підстав залишати її без розгляду на підставі статті 126 ЦПК України.

Процесуальний закон не передбачає, що суд, розглянувши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення (зокрема на предмет того, чи є підстави у зв`язку з пропуском строку на її подання розглядати цю заяву по суті), може вчинити інші дії, ніж передбачені у частині третій статті 287 ЦПК України. Тому у випадку, якщо суд вважатиме неможливим поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення, він має залишити її з цієї підстави без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).

З огляду на наведені приписи у випадку, якщо суд першої інстанції відмовив у задоволенні заяви про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення та з цієї причини залишив без задоволення останню, особа може оскаржити в апеляційному порядку заочне рішення, обґрунтувавши, зокрема, поважність причин для пропуску такого строку.

Такий правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2021 року у справі № 214/5505/16 та у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 серпня 2022 року.

Таким чином, залишаючи заяву про перегляд заочного рішення без розгляду суд першої інстанції позбавив відповідача права апеляційного оскарження, оскільки без проходження процедури перегляду заочного рішення в суді першої інстанції відповідач позбавлений права оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2023 року не можна вважати законною та обґрунтованою, оскільки її постановлено з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим її належить скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 367, 369, 374, 375, 381, 382, 383, 384, 389, 390 ЦПК України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 в особі представника адвоката Барчунінова Костянтина Олександровича задовольнити частково.

Ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 17 липня 2023 року у цій справі скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дняїї прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови.

Повна постанова складена 22 вересня 2023 року.

Головуючий:

Судді: