Справа № 951/747/23
Справа № 2-о/951/50/2023
УХВАЛА

про повернення заяви

13 вересня 2023 року смт Козова

суддя Козівського районного суду Тернопільської області Гриновець О. Б., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Козівська громада Тернопільської області, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,

установила:

12.09.2023 представник заявника ОСОБА_1 - ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви зазначив, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється братом дружини ОСОБА_1 , який зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 . Вказує, що ОСОБА_2 народився з вадами розвитку, внаслідок чого йому встановлено першу групу інвалідності з дитинства довічно. Отож, ОСОБА_2 не може належним чином забезпечити собі нормальне життя і самообслуговування, потребує стороннього догляду і опіки через стан свого здоров`я, тому просить суд призначити ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно з ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Проаналізувавши матеріали заяви, доходжу висновку, що таку слід повернути заявнику, з наступних підстав.

Згідно з ч. 3 ст. 296 ЦПК України, заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (ч. 2 ст. 3 СК України).

Статтею 9 СК України встановлено коло осіб, сімейні відносини між якими регулюються СК України, зокрема це подружжя, батьки дитини, батьки та діти, інші члени сім`ї та родичі.

Відповідно до ч. 4 ст. 2 СК України, Сімейний кодекс України не регулює сімейні відносини між двоюрідними братами та сестрами, тіткою, дядьком та племінницею, племінником і між іншими родичами за походженням.

Згідно з абзацом п`ятим пункту 6 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміну «член сім`ї», членами сім`ї особи є, зокрема особи, які постійно з ним мешкають і ведуть спільне господарство. До таких осіб належать не тільки близькі родичі (рідні брати, сестри, онуки, дід і баба), але й інші родичі чи особи, які не перебувають з особою у безпосередніх родинних зв`язках (брати, сестри дружини (чоловіка); неповнорідні брати і сестри; вітчим, мачуха; опікуни, піклувальники, пасинки, падчерки й інші). Обов`язковими умовами для визнання їх членами сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах та утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин.

Отже, законодавством не передбачено вичерпного переліку членів сім`ї та визначено критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями віднесення до кола членів однієї сім`ї є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважним причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки осіб, які об`єдналися для спільного проживання.

Такий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 31 березня 2020 року у справі № 205/4245/17 (провадження № 61-17628св19).

Що стосується тлумачення поняття «близькі родичі», то виходячи з вимог ЦК України, СК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.

Із змісту заяви вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , являється братом дружини ОСОБА_1 . Тому заявник не відноситься до близьких родичів, які вправі звертатися із заявою про визнання особи недієздатною.

Отже, в порушення приписів ч. 3 ст. 296 ЦПК України заяву подано особою, яка не є членом сім`ї або близьким родичем особи, щодо якої порушується питання про визнання її недієздатною.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 185 ЦПК України, заява повертається у випадку, коли її подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Враховуючи викладене, заявник ОСОБА_1 не має процесуальної дієздатності для звернення до суду із заявою про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуна, а тому, його заява підлягає поверненню.

Крім того, вважаю за необхідне роз`яснити заявнику, згідно з ч. 7 ст. 185 ЦПК України, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. ст. 185, 260, 261, 294, 296, 299 ЦПК України, суддя

постановила:

заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Козівська громада Тернопільської області, про визнання особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до ч. 7 ст. 185 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на оскарження.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її вручення безпосередньо до Тернопільського апеляційного суду.

Суддя О. Б. Гриновець