ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 року м.Суми

Справа №574/1015/14-ц

Номер провадження 22-ц/816/714/23

Сумський апеляційний суд у складі колегії суддів:

головуючого - Криворотенка В. І. (суддя-доповідач),

суддів - Філонової Ю. О. , Собини О. І.

за участю секретаря судового засідання - Чуприни В.І.,

сторони:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції в приміщенні Сумського апеляційного суду у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Буринського районного суду Сумської області від 16 лютого 2023 року в складі судді Гука Т. Р., ухвалене у м.Буринь, повний текст якого складено 27 лютого 2023 року,

в с т а н о в и в:

В серпні 2014 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії, стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Свої вимоги мотивувала тим, що вона є власником цегляного житлового будинку з господарськими та побутовими будівлями за адресою: АДРЕСА_1 , а відповідач ОСОБА_2 є власником сусіднього домоволодіння. Внаслідок будівництва відповідачем вигрібної ями на відстані 3 метрів від глухої стіни її будинку та прориву труби водопостачання, відбулось підмивання та просідання фундаменту та як наслідок - інші пошкодження в ньому. В зв`язку з цим, уточнивши позовні вимоги, ОСОБА_1 просила зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод в ремонті її будинку, стягнути з нього 53356 грн на відшкодування матеріальної та 5000 грн моральної шкоди, завданої пошкодженням будинку.

Справа розглядалась судами неодноразово, так, рішенням Буринського районного суду Сумської області від 23.07.2015 року позов ОСОБА_1 задоволено частково та зобов`язано ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у проведенні капітального ремонту належного їй будинку по АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 53356 грн. у рахунок відшкодування матеріальної шкоди та 3000 грн. моральної шкоди. Вирішено питання розподілу судових витрат.

Рішенням Апеляційного суду Сумської області від 23.10.2015 року вказане рішення суду скасовано в частині зобов`язання ОСОБА_2 не чинити перешкоди ОСОБА_1 у проведенні капітального ремонту її будинку та ухвалено в цій частині нове рішення, яким відмовлено у задоволенні вказаних вимог. У решті рішення місцевого суду залишено без змін.

Ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 11.05.2016 року рішення Буринського районного суду Сумської області від 23.07.2015 року та рішення апеляційного суду Сумської області від 23.10.2015 року скасовано, а справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Буринського районного суду Сумської області від 16 лютого 2023 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 понесені ним судові витрати в загальній сумі 40501 грн 91 коп.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення судом норм процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове - про задоволення позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована тим, що проведені у справі експертизи є неповними, тому є необхідність у проведенні повторної судово-будівельної експертизи. Вказує на неправильну оцінку судом доказів та тривалий строк розгляду справи. Вважає, що стороною відповідача не було надано доказів понесення судових витрат, які суд з неї стягнув.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подала клопотання про призначення у справі повторної будівельно-технічної експертизи у зв`язку з неповнотою попередньої експертизи, на вирішення якої просить поставити питання:

Які причини виникнення тріщин та інших ушкоджень, які утворились у стінах будинку по АДРЕСА_1 ?

Чи знаходяться в безпосередньому причинному зв`язку прорив водогону, який трапився в господарстві ОСОБА_2 , що розташоване по АДРЕСА_2 та тріщинами стін і іншими пошкодженнями, що були виявлені в житловому будинку позивача ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 ?

Яка на даний час вартість проведених позивачем ремонтних робіт з відновлення пошкоджень, які зазнав будинок позивача по АДРЕСА_1 ?

Проведення експертизи просить доручити експертам Сумського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить апеляційну скаргу залишити

без задоволення, а рішення суду без змін, оскільки доводи скарги є безпідставними. Вважає клопотання про призначення по справі повторної будівельно-технічної експертизи необґрунтованим, просить відмовити у його задоволенні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення ОСОБА_1 , її представника адвоката Латишевої В.О., представника ОСОБА_2 адвоката Кондратенка М.І., дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вимог та підстав позову, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 375 ЦПК України, апеляційний суд залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є власником жилого будинку, житловою площею 53,5 кв.м., загальною площею 86,1 кв. м., з належними господарськими будівлями, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (т.1 а.с. 5-6). Відповідно до технічної документації даний будинок було збудовано в 1992 році (т.2 а.с. 7-9).

Власником сусіднього жилого будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , є ОСОБА_2 .

В липні 2014 року ОСОБА_1 звернулась до Буринської міської ради із скаргою на те, що в результаті будівництва без відповідного дозволу вигрібної ями поряд зі стіною її будинку та пориву водогону на подвір`ї відповідача, що мало місце 28.06.2014 року, відбулось підтоплення фундаменту її будинку, що призвело до руйнування стін будинку.

Буринською міською радою Сумської області була призначена комісія, яка 30.07.2014 року склала акт візуального обстеження житлового будинку АДРЕСА_1 . В результаті обстеження встановлено у діях ОСОБА_3 невідповідність норм ДБН-36-92, в частині відстані розміщення вигрібної ями до будинку АДРЕСА_3 , факт руйнування стін житлового будинку ОСОБА_1 та було рекомендовано власниці звернутися до суду для відшкодування завданих їй збитків (т.1 а.с. 12).

Крім цього, 21.07.2014 року працівниками КП «Буринь-теплосервіс» було складено акт, що в будинку АДРЕСА_2 трапилась аварія на системі центрального водопостачання, на території подвір`я колодязь наповнився водою, проте явного витоку води не було, зі слів постраждалої сторони прорив трапився ще 28.06.2014 року. Як вказано в акті, причиною аварії стала тріщина на трубі. Вказана аварія 18.07.2014 року була ліквідована мешканцями будинку АДРЕСА_2 своїми силами. Також комісія виявила тріщини на стінах будинку ОСОБА_1 та для з`ясування причин їх походження рекомендувала звернутись до спеціальної організації для отримання експертного висновку (т.1 а.с.13-14).

17.09.2014 року ОСОБА_1 звернулась з заявою до експерта Симоненко В.П. про проведення експертного будівельно-технічного дослідження житлового будинку по АДРЕСА_1 та про визначення вартості відновлювального ремонту даного домоволодіння.

Відповідно до висновку експертного будівельно-технічного дослідження №55/14 від 01.10.2014 року побудована вигрібна яма («септик») на території домоволодіння АДРЕСА_2 порушує вимоги п.3.25 а* ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», а саме: відстань від житлових будинків до септиків повинна бути не менше 5 м. Дослідивши виявлені пошкодження житлового будинку позивача та співставивши з розташуванням побудованої вигрібної ями (септику) на території домоволодіння відповідача, експерт вважала, що може бути причинний зв`язок між даними порушеннями та пошкодженням у водогоні відповідача. Також експерт визначила вартість ремонтно-будівельних робіт по відновлювальному ремонту будинку за адресою; АДРЕСА_1 , яка складає 53 356 грн. (т.1 а.с. 28-52).

Таким чином, за результатами проведеного дослідження експерт дійшла висновку лише про ймовірність причинного зв`язку між допущеними порушеннями будівельних норм при будівництві септику та пошкодженнями будинку позивача.

Крім того, згідно вказаного висновку експертного будівельно-технічного дослідження під час обстеження житлового будинку ОСОБА_1 пошкодження у вигляді перекосу стін і перегородок, тріщини, порушення штукатурного шару, розриви шпалер, відставання від поверхні стін були виявлені у всіх трьох житлових кімнатах та коридорі, тобто майже по всьому будинку, а не лише зі сторони побудованого відповідачем септику.

За клопотанням представника відповідача 26.01.2015 року ухвалою суду була призначена судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено спеціалістам Сумського відділення ХНДІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса.

Відповідно до висновку №150 від 15.05.2015 року , наданого експертом Карякіним М.Л. за результатами проведеного дослідження встановлено: наявність тріщин у стінах житлового будинку по АДРЕСА_1 обумовлена просадкою грунта під дією зовнішних навантажень (вага фундаменту та житлового будинку), власної ваги грунту та додаткових факторів таких як замочування грунту. Замочування грунту відбулось в наслідок будівництва фільтраційного колодязя та септику на території домоволодіння АДРЕСА_2 , що не відповідає вимогам п.п. 3.25а*, 3.26 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень»; влаштований фундамент під житловим будинком по АДРЕСА_1 не відповідає вимогам СНиП 2.02.01-83* «Основания зданий и сооружений»; ймовірно порив водогону який трапився 21.07.2014 року в господарстві ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_2 пришвидшив замочування грунту під фундаментом ОСОБА_1 , що відбувалось за рахунок розташованої вигрібної ями на відстані 3 м від житлового будинку по АДРЕСА_1 , яка збудована з невідповідністю вимогам п.п. 3.25а*, 3.26 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» і знаходиться в причинному зв`язку з просіданням грунту під фундаментом та появою тріщин на фасаді житлового будинку ОСОБА_1 (т.1 а.с. 167-177).

Отже, у вказаному висновку експертом фактично основною причиною наявності тріщин у стінах житлового будинку по АДРЕСА_1 вказано просадку грунта під дією зовнішних навантажень (вага фундаменту та житлового будинку), власної ваги грунту, а будівництво відповідачем фільтраційного колодязя з порушенням будівельних норм, що на думку експерта призвело до замочування грунту, стало лише датковим фактором для просадки грунту.

Однак, із вказаного висновку не можливо встановити, чи могла відбутись просадка грунту під фундаментом будинку позивачки за відсутності впливу такого додаткового фактору.

Крім того, експерт дійшов висновку про ймовірність замочування ґрунту під фундаментом позивача через порив водогону, який належить відповідачеві, в зв`язку з чим колегією суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 11.05.2016 року було звернуто увагу на необхідність призначення повторної експертизи з метою встановлення дійсних, а не ймовірних причин виникнення тріщин будинку та наявності причинно-наслідкового зв`язку між діями сторін та наслідками.

При наданні оцінки висновку експертизи №150 від 15.05.2015 року, суд зауважив, що при обстеженні будинковолодіння по АДРЕСА_1 , експертом встановлено наявність на його території фільтраційної вигрібної ями, яка розташована з правого боку фасаду на відстані 3,5 м від краю зовнішньої стіни.

Таким чином, судом встановлено, що фільтраційну вигрібну яму ОСОБА_1 на території свого домоволодіння також побудовано з недотриманням мінімальної відстані, передбаченої будівельними нормами.

Згідно з розпорядженням голови Буринської міської ради №10-ОД від 19.02.2016 року вул. Свердлова у м. Буринь перейменовано на вул. Вознесенську (т.2 а.с.78).

Відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи №12-2019 від 25.01.2021 року встановлено:

1. Причиною утворення тріщин у стінах будинку по АДРЕСА_4 є нерівномірна деформація фундаменту житлового будинку, яка могла відбутися в результаті промерзання грунту або нерівномірної усадки.

2. На підставі наданих на дослідження матеріалів справи та додаткових матеріалів, можливо зазначити що: влаштований фундамент не відповідає вимогам "СНиП 2.02.01-83 Основания зданий и сооружений", п.5.6, 5.7 ДБН В.2.1-10-2018 "Основи і фундаменти будівель та споруд", п.4.1.6 ДБН В.1.2-14-2009 "Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ", це є основною причиною виникнення тріщин в житловому будинку АДРЕСА_2 .

3. Оскільки, влаштований фундамент не відповідає державним будівельним вимогам "СНиП 2.02.01-83 Основания зданий и сооружений", п.5.6, 5.7 ДБН В.2.1-10-2018 "Основи і фундаменти будівель та споруд", п.4.1.6 ДБН В.1.2-14-2009 "Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ" - існує причинний зв`язок між порушеннями при будівництві фундаменту та утвореннями тріщин стін житлового будинку АДРЕСА_1 .

4. За результатами наданих на дослідження матеріалів встановлено, що інженерна споруда №3 "септик" була розташована у межах земельної ділянки домоволодіння АДРЕСА_2 , але ідентифікувати розташування його на території житлового будинку АДРЕСА_2 на дату обстеження неможливо. Септик засипаний. Відповідно до висновку №55/14 від 01.10.2014 (м.сп.. І том, а.28-64) септик розташований на відстані 3,0 м від кута житлового будинку АДРЕСА_4 .

Отже, згідно ідентифікації місця розташування септика, проведеного експертом (висновок №55/14 від 01.10.2014, а.с.28-64) при його будівництві санітарно-технічні вимоги порушені, табл.3.2.п.3.25а* ДБН 360-92** та ДБН-Б.2.2-12:2019 п.6.1.42. Конструктивні елементи септика (стіни, дно, глибина закладання, накриття) на дату обстеження визначити неможливо. Характеристика септика у висновках експертів (висновок №55/14 від 01.10.2014, а.с.28-64, №150 від 15.05.2015) відсутня.

Вигрібна яма по пров. Вознесенський, 4, м. Буринь, улаштована на відстані 6,8м від кута житлового будинку АДРЕСА_4 , на відстані 7,9м від його вікон та при цьому порушує санітарно-технічні вимоги ДБН 360-02* табл.3.2, п.3,25* та п.6.1.42 ДБН Б.2.2- 12:2019 (відстань не менше 8-10м).

За конструктивними елементами вигрібна яма №2 не відповідає державним будівельним вимогам п.17.4 ДБН. В.2.5-64:2012.

5. При функціонуванні вигрібної ями грунт під нею постійно насичений водою. Але це насичення розташоване на відстані 6,8 м від будинку АДРЕСА_4 та нижче чим рівень закладання фундаменту і рівень промерзання грунту. Отже на цьому рівні грунт не замерзає, тому пучиністість відсутня, а отже відсутній причинний зв`язок між утвореннями тріщин стін та інших пошкоджень житлового будинку по АДРЕСА_1 за наявністю вигрібної ями на території домоволодіння АДРЕСА_2 .

Враховуючи наявні матеріали та положення нормативно-правових актів, чинних в Україні в галузі будівництва, встановити, чи впливає господарська споруда (септик), що розташована на земельній ділянці домоволодіння АДРЕСА_2 на експлуатаційні властивості (у тому числі на тріщини, які виникли в не встановлений період часу в окремих конструктивних елементах) житлового будинку АДРЕСА_4 , не вбачається за можливе (відсутні вихідні дані).

6. Вигрібна яма АДРЕСА_5 виконує функції фільтраційного колодязя (яма поглинаюча) та розташування якої порушує вимоги державних будівельних норм табл.3.2 п.3,25* ДБН 360-02* та п.6.1.42 ДБН Б.2.2-12:2019.

При функціонуванні вигрібної ями грунт під нею постійно насичений водою. Але це насичення розташоване на відстані 3,5м від будинку АДРЕСА_4 та нижче чим рівень закладання фундаменту і рівень промерзання грунту. Отже на цьому рівні грунт не замерзає, тому пучиністість відсутня, а отже відсутній причинний зв`язок між утвореннями тріщин стін та інших пошкоджень житлового будинку по АДРЕСА_1 за наявністю вигрібної ями на території цього домоволодіння.

АДРЕСА_6 . Оглядовий колодязь (№1), у якому стався порив, розташований на відстані 6,8 м від житлового будинку АДРЕСА_4 .

Розташування та конструктивні рішення оглядового колодязя №1, у якому стався порив водопровідної труби, не порушують вимоги державних будівельних норм - додаток 1 ДБН Б.2.2-12:2019 (відстань від будинку до водопровідної та каналізаційної мережі 5 м). Одиночне зволоження грунту в точці витоку води (точка підключення системи водопроводу) сталося нижче ніж рівень закладання фундаменту житлового будинку АДРЕСА_4 , на значній відстані, а отже порив труби не вплинув на появу тріщин та інших пошкоджень житлового будинку АДРЕСА_4 " (т.2 а.с.192-218).

Таким чином, із вказаного висновку експерта встановлено, що побудована ОСОБА_1 на території домоволодіння по АДРЕСА_1 в порушення будівельних норм на відстані 3,5 м від стіни будинку, вигрібна яма, яка виконує функцію фільтраційного колодязя також призводить до насичення грунту водою.

З інформації Сумського обласного центру гідрометеорології Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 02.08.2016 року вбачається, що за даними спостережень найближче розташованої до м. Буринь метеостанції Конотоп 21.07.2014 року випала найбільша кількість опадів за період з 01.04.2014 року по 31.08.2014 року (т.2 а.с.77).

Відповідно до протоколу №339 результатів лабораторних випробувань грунтів від 21.09.2020 року відібрані по АДРЕСА_4 , зразки відносяться до низької міцності. Грунти при замоченому стані проявляють просідні властивості (т.2 а.с.190).

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що ОСОБА_1 не доведено належними, достовірними та достатніми доказами, ні часу виникнення пошкоджень її житлового будинку, ні часу побудови відповідачем септику, ні наявності причинно-наслідкового зв`язку між виникнення тріщин у стінах та інших пошкоджень, належного їй житлового будинку та порушенням відповідачем будівельних норм під час будівництва септику.

Суд вважав, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, оскільки позивачем не доведено наявність усіх умов, необхідних для настання відповідальності за заподіяння шкоди.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з таким висновком місцевого суду, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої та другої ст.1166 ЦК України майнова шкоди, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується у повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкода завдана не з її вини.

Згідно ч.1 ст.1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що для настання відповідальності за завдання шкоди необхідна наявність таких умов: протиправна поведінка особи, яка завдала шкоду, наявність шкоди, причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, а також наявність вини особи, яка завдала шкоду.

При цьому саме на позивача покладається обов`язок доказування заподіяння шкоди, її розміру, протиправності поведінки особи, яка завдала шкоду, та наявності причинно-наслідковий зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з положеннями ст. ст. 12, 81 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За принципом диспозитивності цивільного судочинства, згідно з ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм, правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Тому суд повинен установити, чи були порушені (чи існує можливість порушення), не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Колегія суддів погоджується з висновком суду про те, що надані позивачкою акти від 21.07.2014 року та від 30.07.2014 року, згідно яких комісіями було виявлено пошкодження стін її будинку, не свідчать про виникнення таких пошкоджень у незначний проміжок часу, що передував складенню даних актів. Жоден висновок, проведених у справі експертиз, категоричних висновків про наявність причинного зв`язку між тріщиною труби водопостачання в оглядовому колодязі відповідача та пошкодженнями будинку позивачки не містить.

Крім того, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що заявляючи позовні вимоги про зобов`язання відповідача не чинити перешкод в ремонті її будинку, ОСОБА_1 взагалі не обґрунтовано в чому саме полягають такі перешкоди.

Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції, встановивши фактичні обставини справи, в межах заявлених позивачем вимог і на підставі наданих ним доказів, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову, оскільки ОСОБА_1 , всупереч вимогам ст. ст. 12, 81 ЦПК України, не довела, що відповідач чинить їй перешкоди в ремонті її будинку, порушив її права та заподіяв матеріальну та моральну шкоду.

Доводи апеляційної скарги таких висновків суду не спростовують, зводяться до переоцінки доказів у справі та незгоди позивача з ухваленим у справі судовим рішенням.

Питання щодо компенсації відповідачу судових витрат, в тому числі, витрат на правничу допомогу вирішено згідно з законом.

Право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого кримінального обвинувачення, гарантовано кожному ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, розумність тривалості розгляду провадження повинна оцінюватися залежно від складності справи, поведінки заявника і відповідних державних органів, а також важливості предмета спору для заявника.

У свою чергу «розумний строк» розгляду може бути досить тривалим та має визначатися складністю справи, де повинна враховуватися загальна тривалість розгляду справи в суді, дотримання процесуальних обов`язків учасниками страви, поведінка учасників справи, організація роботи суду, тощо. Справа повинна бути розглянута перш за все якісно, повинні бути досліджені усі наявні докази, допитані свідки. Все це має бути зроблено без зайвого поспіху, але і без безпідставних зволікань.

Доводи апеляційної скарги про тривалий строк розгляду справи не можуть бути підставою для скасування чи зміни оскаржуваного рішення. При цьому, колегія суддів вважає, що тривалість судового розгляду справи пов`язана з проведенням експертизи, допитом свідків, експертів, поведінкою учасників справи, зокрема, клопотаннями представника апелянта про відкладення судових засідань.

В апеляційній скарзі позивач заявила клопотання про призначення повторної будівельно-технічної експертизи, оскільки висновок судової будівельно-технічної експертизи №12-2019 від 25 січня 2021 року, на якому ґрунтується оскаржуване рішення, суперечить іншим матеріалам справи, викликає сумніви в його правильності.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів і вимог апеляційної скарги.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Заявляючи в апеляційному суді клопотання про призначення у справі повторної судової будівельно-технічної експертизи, позивач не надала пояснень та доказів щодо неможливості заявити таке клопотання та провести експертизу в суді першої інстанції, враховуючи, що з висновком експертизи, який ОСОБА_1 вважає необґрунтованим її представник ознайомився ще 25 лютого 2021року (т. 2, а.с. 221).

Оскільки позивач не надала доказів неможливості подання вказаного доказу до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від неї, заявлене клопотання про призначення повторної судової будівельно-технічної експертизи судом апеляційної інстанції не підлягає задоволенню.

Інші доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Таким чином, рішення суду першої інстанції є законним і обгрунтованим, відповідає нормам матеріального та процесуального права, підстави для його зміни чи скасування відсутні, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст. ст. 367, 368, 369, 374, 375, 381- 384, 389 ЦПК України, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Буринського районного суду Сумської області від 16 лютого 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і на неї може бути подана касаційна скарга протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - В. І. Криворотенко

Судді: Ю. О. Філонова

О. І. Собина