ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 686/19620/22

Провадження № 22-ц/4820/597/23

Хмельницький апеляційний суд у складі

колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Гринчука Р.С., Костенка А.М., Спірідонової Т.В.,

секретар судового засідання Дубова М.В.,

з участю прокурора,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 грудня 2022 року, суддя Заворотна О.Л., у справі за позовом ОСОБА_1 до Хмельницької обласної прокуратури про визнання дій та бездіяльності протиправними, скасування постанови, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

У вересні 2022 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Хмельницької обласної прокуратури, в якому просив визнати противоправними дії прокуратури Хмельницької області щодо строку прийняття постанови, порушення місячного терміну, з дня звернення заявника; визнати противоправними дії прокуратури Хмельницької області щодо внесення в постанову від 31.03.2021 року Хмельницької обласної прокуратури даних про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду, розміру заробітку та інших грошових доходів та шкоди, що підлягає відшкодуванню 0 грн. 0 коп.; визнати противоправною бездіяльність прокуратури Хмельницької області відносно не внесення в постанову від 31.03.2021 року Хмельницької обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду: 1) докладного розрахунку втраченого громадянином заробітку (доходу) з посиланням на документи, на підставі яких проведено розрахунок (розмір середньомісячного заробітку, період, протягом якого громадянин був відсторонений від попередньої посади, перебував під вартою як запобіжного заходу, відбував покарання або адміністративне стягнення; сума податків, що підлягає утриманню за цей період часу, підсумкова сума, що підлягає виплаті в рахунок втраченого заробітку); 2) розміру сум, що виплачені (стягнуті за виконавчим листом) на користь установи (адвоката), яка надала юридичну допомогу; 3) загальної суми, що підлягає виплаті громадянинові в рахунок відшкодування завданої шкоди, і порядок її виплат; скасувати постанову від 31.03.2021 року Хмельницької обласної прокуратури про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду; зобов`язати прокуратуру Хмельницької області прийняти нову постанову про відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду відносно ОСОБА_1 , в якій, як вхідні дані взяти до уваги, що: - ОСОБА_1 , 2009-2015 p.p. зареєстрований як приватний підприємець, доходу не отримував, за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, за не отримання доходів як ФОП, визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку щомісячно (до моменту винесення постанови); - ОСОБА_1 2009-2015 p.p. був директором ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ». Позивач на підприємстві доходу не отримував, за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, за неотримання доходів, як директор ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ», визначається виходячи зі встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови); - ОСОБА_1 2009-2015 р.р. був фінансовим директором ТОВ «ПММ», доходу не отримував за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП ТОВ «ПММ», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови); - ОСОБА_1 2009-2015 р.р. був директором ПП «Постач - Сервіс», доходу не отримував за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП «Постач - Сервіс», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно (до моменту винесення постанови); - ОСОБА_1 2009-2015 р.р. був директором ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля», доходу не отримував за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи. Розмір шкоди, як директора ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля», визначається виходячи з встановленого законом мінімуму заробітної плати з дотриманням передбаченого законодавством коригування втраченого громадянином заробітку, щомісячно за період (до моменту винесення постанови); зобов`язати прокуратуру Хмельницької області встановити середньоринкову вартість арештованого майна, для чого провести його оцінку по середнім цінам на момент винесення постанови. Розмір компенсації обрахувати з урахуванням методики розрахунку орендної плати за державне майно та пропорції її розподілу (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 04.10.1995 року №786, а саме, на земельну ділянку, належну ОСОБА_1 , на підставі державного акта на право власності серії ЯЖ №959415, площею 0,10 га; автомобіль «Jeep Compass» № НОМЕР_1 ; трансформатор ТДТН 25000/110, заводський номер НОМЕР_2 , який належав ОСОБА_1 на підставі біржової угоди від 09.11.2006 року; квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

ОСОБА_1 також просив суд, у разі задоволення позову, зобов`язати прокуратуру подати у тридцятиденний термін звіт про виконання судового рішення в даній справі.

В обґрунтування позову вказав, що оскаржуваною постановою прокурора йому фактично відмовлено у відшкодуванні шкоди, завданої незаконними діями органів досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000028 від 16.05.2014 року, щодо обвинувачення його у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 266 КК України.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07.12.2022 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що позивачу вже було відшкодовано шкоду в порядку, передбаченому Законом України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду», зокрема, постановою Хмельницького апеляційного суду від 11.11.2020 року та рішенням апеляційного суду Хмельницької області від 27.07.2017 року. Задоволення позовних вимог щодо скасування оскаржуваної постанови не є ефективним способом захисту в даній справі.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

На обґрунтування скарги апелянт, пославшись на незаконність судового рішення, зазначив, що судом першої інстанції належним чином не перевірено його доводів, не враховано, що обраний ним спосіб захисту порушеного права є ефективним, відповідає вимогам закону. В той же час судом не вирішено спір по суті, не захищеного його право у відповідності з вимогами Закону. При цьому апелянт навів доводи та обґрунтування, які є ідентичними обставинам, зазначеним ним в позовній заяві.

У відзиві на апеляційну скаргу прокурором зазначено, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, на час прийняття оскаржуваної постанови судами уже було визначено розмір втраченого ОСОБА_1 заробітку та інших доходів, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

В суд апелянт не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи судом був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Прокурор в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечив, підтримав оскаржуване судове рішення.

Заслухавши пояснення учасника справи та перевіривши матеріали справи колегія суддів дійшла висновку про необхідність часткового задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.

Відповідно до п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; порушення норм процесуального або неправильне застосування норм матеріального права.

Встановлено, що вироком Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 05.11.2013 року, ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 2 ст. 366 КК України (по епізоду підробки та використання накладної №214) було виправдано за відсутністю складу злочину, за ч. 2 ст. 366 КК України (по епізоду підробки та передачі документів ТОВ «Юнар», ТОВ «Укргалантерея» до тендерного комітету ВАТ «ЕК Хмельницькобленерго») виправдано за недоведеністю участі у вчиненні цього злочину та засуджено за ч. 1 ст. 366 КК України зі звільненням на підставі ч. 5 ст. 74 КК України від покарання.

Ухвалою Апеляційного суду Хмельницької області від 28.01.2014 року вирок в частині засудження за ч. 1 ст. 366 КК України скасовано з направленням справи в цій частині прокурору Хмельницької області на додаткове розслідування.

Постановою прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Балюка В.О. кримінальне провадження №0000028 від 16.05.2014 року було закрито у зв`язку із невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості засновника та директора ПМП «Юнар» і директора ПП «Дизайн Буд Сервіс Поділля» ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 266 КК України у суді та вичерпання можливостей їх отримати.

ОСОБА_1 під слідством та судом перебував з 18.11.2010 року по 29.12.2015 року, з яких 9 місяців та 16 днів під вартою.

Постановою слідчого ОВС СВ ПМ ДПУ у Хмельницькій області Назаренка Є.В. від 22.11.2010 року було накладено арешт на земельну ділянку, належну ОСОБА_1 на підставі державного акта на право власності серія ЯЖ №959415, площею 0,10 га, по АДРЕСА_2 .

Постановою слідчого ОВС СВ ПМ ДПУ у Хмельницькій області Назаренка Є.В. від 23.11.2010 року було накладено арешт на автомобіль «Jeep Compass», реєстраційний номер НОМЕР_3 .

Постановою слідчого ОВС СВ ПМ ДПУ у Хмельницькій області Назаренка Є.В. від 28.03.2011 року було накладено арешт на трансформатор ТДТН 25000/110, заводський номер 112658, який належав ОСОБА_1 на підставі біржової угоди від 09.11.2006 року.

01.03.2017 року ОСОБА_1 звернувся до прокуратури Хмельницької області із заявою про відшкодування втраченого заробітку з урахуванням інфляції та не отриманого прибутку та просив прийняти постанову про відшкодування 36000 грн. втраченого заробітку, 47800 грн. компенсації втрати заробітку внаслідок інфляції, 875000 грн. втраченого прибутку.

Постановою Хмельницького окружного адміністративного суду від 10.07.2017 року, залишеною без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 05.10.2017 року, зобов`язано прокуратуру Хмельницької області розглянути звернення ОСОБА_1 з приводу виплати йому втраченого заробітку та інших грошових доходів, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування. Цією ж постановою було встановлено, що оскільки прокуратура Хмельницької області 29.12.2015 року прийняла постанову, якою закрила кримінальне провадження №000028 від 16.05.2014 року, вона повинна визначити розмір відшкодування шкоди позивачу у місячний термін.

Постановою прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Хмельницької області від 08.11.2017 року, на звернення ОСОБА_1 із заявою про відшкодування йому втраченого заробітку та втраченого прибутку, було відмовлено у задоволенні відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду з тих підстав, що досудове розслідування здійснювалося слідчими СУ ФР ГУ ДФС у Хмельницькій області, якими було порушено кримінальну справу стосовно особи, ініціювалися запобіжні заходи (тримання під вартою), а в значній частині обвинувачення ОСОБА_1 був виправданий Хмельницьким міськрайонним судом, який також змінював запобіжний захід на підписку про невиїзд, тому у прокуратури Хмельницької області відсутні законні, обґрунтовані підстави, а також оригінали документів, необхідні для визначення шкоди, яка підлягає відшкодуванню ОСОБА_1 .

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.05.2018 року визнано неправомірною та скасовано постанову прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Балюка В.О. від 08.11.2017 року, якою відмовлено у відшкодуванні ОСОБА_1 шкоди, завданої незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду. Рішення набрало законної сили 11.11.2020 року.

Постановою Хмельницького апеляційного суду від 11.11.2020 року, яка була залишено без змін постановою Верховного Суду від 01.12.2021 року, апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, апеляційну скаргу Хмельницької обласної прокуратури задоволено. Рішення Хмельницького міськрайонного суду від 15.05.2018 року в частині відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 та в частині стягнення з прокуратури Хмельницької області судових витрат скасовано, та ухвалено в цій частині нове судове рішення.

Стягнуто із Державного бюджету України через Державну казначейську службу України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 втрачений заробіток з урахуванням індексу інфляції - 21324,41 грн. та витрати за надання правової допомоги у кримінальній справі - 28 000 грн., а всього 49324,41 грн. У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення доходу відмовлено. В решті рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15.05.2018 року залишено без змін.

Постанова апеляційного суду обґрунтована тим, що завдана позивачеві майнова шкода підлягає відшкодуванню на підставі Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду» в частині: втраченого заробітку за період перебування ОСОБА_1 під вартою у зв`язку з обранням щодо нього запобіжного заходу (з 10.03.2011 року по 26.12.2011 року), з урахуванням інфляційних втрат, а також в частині відшкодування витрат на правову допомогу.

Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 18.05.2017 року стягнуто на користь ОСОБА_1 з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України, в рахунок відшкодування заподіяної ОСОБА_1 незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду моральної шкоди кошти в сумі 200000 грн.

Рішенням Апеляційного суду Хмельницької області від 27.07.2017 року, залишеним без змін постановою Верховного Суду від 09.12.2019 року, рішення суду першої інстанції в частині розміру відшкодування моральної шкоди змінено, викладено абзац другий резолютивної частини рішення в наступній редакції:

«Стягнути на користь ОСОБА_1 з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України в рахунок відшкодування заподіяної ОСОБА_1 незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду моральної шкоди в сумі 300000 грн».

Рішення суду в частині стягнення з прокуратури Хмельницької області, Головного управління Державної фіскальної служби у Хмельницькій області, Державної казначейської служби України судового збору та судових витрат на правову допомогу скасовано.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 з Державного бюджету України шляхом списання з відповідного рахунку Державної казначейської служби України судові витрати на правову допомогу в сумі 7200 грн. В решті рішення залишено без змін.

Постановою прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Хмельницької області В.Балюка від 31.03.2021 року, прийнятою на виконання постанови Хмельницького окружного адміністративного суду від 10.07.2017 року у справі №822/1816/17, відшкодовано заробіток та інші грошові доходи ОСОБА_1 , а також іншу шкоду, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000028 від 16.05.2014 року, в розмірі 0 грн. 0 коп.

Прокурор виходив з тієї обставини, що на час прийняття вказаної постанови судами було визначено розмір втраченого заробітку та інших грошових доходів, які тратив ОСОБА_1 внаслідок проведення досудового розслідування.

За змістом положень статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Способами захисту особистих немайнових або майнових прав та інтересів, з якими особа має право звернутися до суду, зокрема, є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Статтею 1176 ЦК України встановлено, що шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду. Право на відшкодування шкоди, завданої фізичній особі незаконними діями органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, виникає у випадках, передбачених законом. Порядок відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органу досудового розслідування, прокуратури або суду, встановлюється законом.

Шкода, завдана громадянинові внаслідок незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян, підлягає відшкодуванню на підставі Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» №266/94-ВР (далі-Закон №266/94-ВР) (стаття 1 зазначеного Закону).

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 1 Закону №266/94-ВР, підлягає відшкодуванню шкода, завдана громадянинові внаслідок, зокрема, незаконного засудження, незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують права громадян.

Згідно зі ст. 2 Закону №266/94-ВР право на відшкодування шкоди в розмірах і в порядку, передбачених цим Законом, виникає у випадках: 1) постановлення виправдувального вироку суду; 1-1) встановлення в обвинувальному вироку суду чи іншому рішенні суду (крім ухвали суду про призначення нового розгляду) факту незаконного повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, незаконного взяття і тримання під вартою, незаконного проведення в ході кримінального провадження обшуку, виїмки, незаконного накладення арешту на майно, незаконного відсторонення від роботи (посади) та інших процесуальних дій, що обмежують чи порушують права та свободи громадян, незаконного проведення оперативно-розшукових заходів; 2) закриття кримінального провадження за відсутністю події кримінального правопорушення, відсутністю у діянні складу кримінального правопорушення або невстановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливостей їх отримати; 4) закриття справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 3 Закону №266/94-ВР у наведених в статті 1 цього Закону випадках громадянинові відшкодовуються (повертаються): 1) заробіток та інші грошові доходи, які він втратив внаслідок незаконних дій; 2) майно (в тому числі гроші, грошові вклади і відсотки по них, цінні папери та відсотки по них, частка у статутному фонді господарського товариства, учасником якого був громадянин, та прибуток, який він не отримав відповідно до цієї частки, інші цінності), конфісковане або звернене в дохід держави судом, вилучене органами досудового розслідування, органами, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність, а також майно, на яке накладено арешт; 3) штрафи, стягнуті на виконання вироку суду, судові витрати та інші витрати, сплачені громадянином; 4) суми, сплачені громадянином у зв`язку з наданням йому юридичної допомоги; 5) моральна шкода.

Відшкодування шкоди в таких випадках провадиться за рахунок коштів державного бюджету (стаття 4 Закону №266/94-ВР).

Статтею 11 Закону №266/94-ВР встановлено, що у разі виникнення права на відшкодування завданої шкоди відповідно до статті 2 цього Закону орган, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, слідчий, прокурор або суд зобов`язані роз`яснити особі порядок поновлення її порушених прав чи свобод та відшкодування завданої шкоди.

Згідно зі ст. 12 Закону №266/94-ВР розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в пунктах 1, 3, 4 статті 3 цього Закону, залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина визначають відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу). Якщо кримінальне провадження закрито судом при розгляді кримінальної справи в апеляційному або касаційному порядку, зазначені дії провадить суд, що розглядав справу у першій інстанції.

У разі незгоди з винесеною постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду, а ухвалу суду - до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Відповідно до ст. 13 Закону №266/94-ВР питання про відшкодування моральної шкоди за заявою громадянина вирішується судом відповідно до чинного законодавства в ухвалі, що приймається згідно з частиною першою статті 12. Розмір моральної шкоди визначається з урахуванням обставин справи в межах, встановлених цивільним законодавством. Відшкодування моральної шкоди за час перебування під слідством чи судом провадиться виходячи з розміру не менше одного мінімального розміру заробітної плати за кожен місяць перебування під слідством чи судом.

Згідно зі статтею 14 Закону № 266/94-ВР заяву про оскарження постанови про відшкодування шкоди, завданої незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури, на вибір громадянина може бути подано до суду за місцем його проживання або за місцезнаходженням відповідного органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, чи прокуратури. Сторони в цих справах звільняються від сплати судових витрат.

Процедурні питання, пов`язані із застосуванням Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» визначені Положенням про застосування Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду», затвердженим наказом Міністерства юстиції України, Генеральної прокуратури України, Міністерства фінансів України №6/5/3/41 від 04.03.1996 (далі - Положення №6/5/3/41).

Так, пунктом 4 Положення №6/5/3/41 унормовано, що завдана громадянинові шкода відшкодовується в повному обсязі незалежно від вини посадових осіб органів дізнання, попереднього слідства, прокуратури і суду.

Пунктом 11 Положення №6/5/3/4111 врегульовано, що для визначення розміру шкоди, переліченої в пп. 1, 3, 4 ст. 3 Закону, громадянин протягом шести місяців після направлення йому повідомлення може звернутися:

1) при закритті провадження в справі органами дізнання або слідства Міністерства внутрішніх справ, Генеральної прокуратури і Служби безпеки України - відповідно до цих органів;

2) при винесенні виправдувального вироку або закритті справи судом першої інстанції чи в касаційному або наглядному порядку - до суду, який розглядав справу по першій інстанції;

3) при скасуванні постанови районного (міського) суду (судді) про накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт і закритті справи - в районний (міський) суд (до судді), який розглядав справу про адміністративне правопорушення.

Пунктом 12 Положення №6/5/3/4111 врегульовано, що у місячний термін з дня звернення громадянина один з органів, перелічених в п. 11 Положення, залежно від того, хто з них здійснював слідчі дії або розглядав справу, витребовує від відповідних державних і громадських організацій всі необхідні документи, що мають значення для визначення розміру завданої шкоди, і виносить передбачену ч. 1 ст. 12 Закону постанову (ухвалу).

В прийнятій постанові (ухвалі) вказаного органу, зокрема, зазначається: - найменування органу (службової особи), що виніс таку постанову (ухвалу), і дата її винесення; - дата засудження громадянина, притягнення до кримінальної відповідальності, застосування як запобіжного заходу взяття під варту, накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; - дата і підстави винесення виправдувального вироку, скасування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту, закриття кримінальної справи (за відсутністю події злочину, за відсутністю в діянні складу злочину або за недоведеністю участі громадянина у скоєнні злочину) або закриття справи про адміністративне правопорушення; - зміст вимог громадянина (стягнення заробітку, виплачених штрафів, судових витрат, сум за надання юридичної допомоги тощо); - докладний розрахунок втраченого громадянином заробітку (доходу) з посиланням на документи, на підставі яких проведено розрахунок (розмір середньомісячного заробітку, період, протягом якого громадянин був відсторонений від попередньої посади, перебував під вартою як запобіжного заходу, відбував покарання або адміністративне стягнення; сума податків, що підлягає утриманню за цей період часу, підсумкова сума, що підлягає виплаті в рахунок втраченого заробітку); - розмір штрафів, судових витрат та інших сум, що виплачені (стягнуті за виконавчим листом) у зв`язку з незаконними діями; - розмір сум, що виплачені (стягнуті за виконавчим листом) на користь установи (адвоката), яка надала юридичну допомогу; - загальна сума, що підлягає виплаті громадянинові в рахунок відшкодування завданої шкоди, і порядок її виплати; - порядок і термін оскарження і опротестування постанови (ухвали).

Згідно з ч. 2 ст. 12 Закону у разі незгоди з винесеною постановою про відшкодування шкоди громадянин може оскаржити її до суду в порядку, встановленому для розгляду скарг на неправомірні дії органів державного управління і службових осіб, що ущемляють права громадян. Оскарження до суду не позбавляє громадянина права звернутися зі скаргою до відповідного прокурора.

У разі незгоди з винесеною ухвалою суду громадянин має право оскаржити її до суду вищої інстанції в касаційному порядку.

Тобто, вказаними нормами передбачено обов`язок органу досудового розслідування визначити розмір відшкодовуваної шкоди з урахуванням отриманих документів, що мають значення для визначення розміру завданої шкоди, які витребовує вказаний орган у відповідних державних і громадських організацій, водночас, ні Законом №266/94-ВР, ні Положенням №6/5/3/41 не надано повноважень органу, що виносить постанову (ухвалу) про відшкодування шкоди, відмовити у визначенні розміру шкоди, переліченої у п.п. 1, 3, 4 ст. 3 Закону.

Як вбачається зі змісту постанови Хмельницького окружного адміністративного суду від 10.07.2017 року у справі №822/1816/17, позивач поніс шкоду, завдану незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду.

Також, ОСОБА_1 звертаючись до прокурора із відповідною заявою про відшкодування шкоди зазначав, що він втратив заробіток у період з 2010 року по 2015 рік, як приватний підприємець ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ», а також як працівник на підприємствах ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ», ТОВ «ПММ», ПП «Постач-Сервіс», оскільки за час перебування під слідством та судом був позбавлений можливості отримувати заробіток та інші грошові доходи.

Натомість, як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови від 31.03.2021 року, прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби прокуратури Хмельницької області В. Балюком визначено розмір відшкодовуваної шкоди 0 грн. 0 коп. Фактично прокурор відмовив ОСОБА_1 у відшкодуванні втраченого заробітку та іншої шкоди, яка була йому заподіяна внаслідок проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000028 від 16.05.2014 року, виходячи з того, що рішеннями судів відповідна шкода вже була відшкодована.

В той же час, прокурором, всупереч нормам Закону №266/94-ВР та Положенням №6/5/3/41 не витребувано та не досліджено необхідних документів, які мають значення для перевірки доводів ОСОБА_1 та визначення розміру завданої шкоди внаслідок втрати доходу (заробітку) останнього як приватного підприємця та як працівника підприємств ПП «ЕНЕРГОКОМПЛЕКТ», ТОВ «ПММ», ПП «Постач-Сервіс», а також формально, всупереч закону, відшкодовано шкоду в розмірі 0 грн. 0 коп., що суперечить змісту як самої оскаржуваної постанови так і нормам Положення №6/5/3/41.

При цьому, оскаржувана постанова не містить жодних розрахунків визначення розміру заподіяної ОСОБА_1 шкоди. В той же час, враховуючи, що прокурор визначив її у розмірі 0 грн. 0 коп., тому в постанові слід було навести відповідний розрахунок розміру шкоди із зазначенням усіх необхідних ввідних даних, зокрема, і розміру шкоди, яка повинна була бути виплачена заявнику і яка фактично була йому виплачена.

Крім того, прокурором пропущено місячний строк для ухвалення оскаржуваної постанови, оскільки з дати звернення ОСОБА_1 01.03.2017 року із відповідною заявою, до дати прийняття оскаржуваної постанови прокурором 31.03.2021 року, минуло більше чотирьох років.

Враховуючи встановлені вище обставини справи, колегія суддів апеляційного суду погоджується із доводами позивача щодо протиправності дій прокурора у зв`язку із пропуском місячного строку на розгляд питання щодо відшкодування ОСОБА_1 заподіяної шкоди та необхідності скасування оскаржуваної постанови із зобов`язанням ухвалити нову постанову із дотриманням вимог Закону №266/94-ВР та Положення №6/5/3/41.

В той же час, інші вимоги ОСОБА_1 щодо зобов`язання прокуратури Хмельницької області зазначити при винесенні нової постанови конкретні обставини, про які просить ОСОБА_1 , задоволенню не підлягають, оскільки прийняття відповідної постанови з включенням до її змісту тих або інших даних є виключною компетенцією органу досудового розслідування, який повинен при цьому дотримуватися вимог відповідних нормативних актів.

Розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції неповно встановив обставини справи, внаслідок чого ухвалив необґрунтоване судове рішення, яке не відповідає вимогам матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню із ухваленням нового судового рішення про часткове задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 382, 384, 389, 390 ЦПК України, суд,

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 07 грудня 2022 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати протиправними дії прокуратури Хмельницької області щодо не розгляду у місячний строк заяви ОСОБА_1 від 01 березня 2017 року про відшкодування втраченого заробітку та втраченого прибутку внаслідок здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Скасувати постанову прокурора відділу нагляду за додержанням законів органами фіскальної служби Хмельницької обласної прокуратури Балюка Віталія Олександровича від 31 березня 2021 року, якою відшкодовано заробіток та інші грошові доходи ОСОБА_1 , а також іншу шкоду, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000028 від 16.05.2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 366 КК України року в розмірі 0 грн. 0 коп.

Зобов`язати Хмельницьку обласну прокуратуру розглянути звернення ОСОБА_1 до прокуратури Хмельницької області з приводу виплати йому втраченого заробітку та інших грошових доходів, які він втратив внаслідок проведення досудового розслідування №0000028 від 16.05.2014 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 212 та ч. 2 ст. 366 КК України та прийняти постанову у порядку, передбаченому ст. 12 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» №266-94 від 01.12.1994 року.

В решті позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 15 березня 2023 року.

Судді: Р.С. Гринчук

А.М. Костенко

Т.В. Спірідонова