У Х В А Л А

29.03.2023 Справа №607/14837/22

Провадження №2/607/320/2023

м. Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Кунець Н.Р.,

за участі секретаря судового засідання Ковбасюк М.В.

представника позивача Данилевич А.Б.

представника відповідача адвоката Чудопалова Ю.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Чудопалова Юрія Юрійовича про призначення судової почеркознавчої експертизи під час розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України» в особі філії Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», в особі філії Тернопільське обласне управління АТ «Ощадбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за Договором комплексного банківського обслуговування фізичних осіб від 28.10.2019, розмір якої станом на 19.10.2022 становить 21 647,25 грн, в тому числі: 18 462,17 грн основна заборгованість по кредиту; 2723,50 грн проценти за користування кредитом; 295,39 грн втрати від інфляції за несвоєчасне погашення основного боргу; 93,17 грн втрати від інфляції за несвоєчасне погашення процентів та комісії за користування кредитом; 51,59 грн 3% річних за несвоєчасне погашення основного боргу; 21,43 грн 3% річних за несвоєчасне погашення процентів та комісії за користування кредитом.

Ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 14.11.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

29.03.2023 судом зареєстровано клопотання представника відповідача адвоката Чудопалова Ю.Ю. про призначення почеркознавчої експертизи. В обґрунтування вказаного клопотання представник відповідача вказав, що основним доказом на підставі якого позивач стверджує про наявність у відповідача заборгованості за кредитним договором, укладеним між сторонами, є заява про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) від 28.10.2019. У відповідача існують обгрунтовані сумніви щодо достовірності підпису на даній заяві, оскільки відповідач вказану заяву не підписував. Якщо ж вважати, що вказана заява не підписана відповідачем, тоді стане очевидним той факт, що вона не може бути доказом у справі та підставою стягнення заборгованості. Посилаючись на наведене, просив призначити у справі почеркознавчу експертизу, проведення якої просив доручити експертам Тернопільського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. На вирішення експертів просив поставити наступне питання: чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на заяві про встановлення (збільшення) відновлювальної кредитної лінії (кредиту) від 28.10.2019 ОСОБА_1 ?

У судовому засідання представник позивача ОСОБА_2 просила відмовити у задоволенні клопотання представника відповідача про призначення почеркознавчої експертизи, оскільки відповідач фактично отримав кредитні кошти та погашав кредитну заборгованість, а відтак вважає, що відсутні підстави вважати, що кредитного договору відповідач не підписував.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Чудопалов В.Ф. в судовому засіданні просив задовольнити подане клопотання про призначення експертизи. Крім цього, вказав, що на вимогу судового експерта відповідачем будуть надані необхідні зразки підпису останнього у відповідній кількості. На даний час представник відповідача не має доступу до вільних, умовно вільних взірців почерку та підпису відповідача. Також на даний час відповідач перебуває у відрядженні, а відтак не має можливості з`явитися у судове засідання та надати експериментальні взірці його почерку та підпису.

Розглянувши клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Чудопалова Ю.Ю. про призначення експертизи, вислухавши доводи учасників справи, суд дійшов наступного висновку:

При вирішенні питання про призначення експертизи суди повинні керуватися статтями 143-150 ЦПК, Законом України від 25.02.1994 № 4038-XII «Про судову експертизу», Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26 грудня 2012 №1950/5), та враховувати роз`яснення, дані в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 № 8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» (зі змінами, внесеними постановою від 25.05.1998 №15), з урахуванням особливостей правового регулювання захисту конкретних суб`єктивних прав.

Згідно п. 3.3. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Мінюста України від 08.10.1998 № 53/5, у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані, зокрема, обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, при ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог, а правом визначати предмет та підставу позову наділений лише позивач (статті 13, 43, 49, 175 ЦПК України).

За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.

Згідно зі статтею 129 Конституції України одними з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положення цього конституційного принципу закріплені у статтях 12, 13 ЦПК України, якими встановлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Отже, ідея справедливого судового розгляду передбачає здійснення судочинства на засадах рівності та змагальності сторін.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Рівність сторін передбачає, що кожній стороні має бути надана можливість представляти справу та докази в умовах, що не є суттєво гіршими за умови опонента (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справі «Домбо Бегеер Б. В. проти Нідерландів» («Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands») від 27.10.1993, заява № 14448/88, § 33).

Тобто, призначення почеркознавчої експертизи через обставини справи та характер спірних правовідносин є необхідним.

За положеннями статті 107 ЦПК України матеріли, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд, з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Експерт не має права з власної ініціативи збирати матеріали для проведення експертизи.

Відповідно до Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України наказом №53/5 від 08.10.1998, а саме п. 1.1 об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів

За п. 1.3. рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), повинен (на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

Перед приєднанням вільних та умовно-вільних зразків до матеріалів справи орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), має пред`явити їх особі, яка підлягає ідентифікації. У документі, що є підставою для проведення експертизи, орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), зобов`язаний (зобов`язана) зазначити документи, у яких містяться вільні, умовно-вільні зразки почерку та (або) підпису особи.

У разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).

Вільні зразки за п. 1.5 рекомендацій по змозі повинні відповідати об`єкту, який досліджується, за часом виконання, за видом матеріалів письма (папір, олівець, кулькова ручка тощо), за формою документа (накладні, відомості тощо), за його змістом та цільовим призначенням.

Якщо текст (підпис), що досліджується, виконано друкованими літерами або спеціальним шрифтом, слід по змозі надати вільні зразки аналогічного характеру.

Пунктом 1.6 рекомендацій встановлено, що відбирати експериментальні зразки почерку необхідно у два етапи. На першому етапі особа, почерк якої підлягає ідентифікації, виконує текст за тематикою, близькою до досліджувального об`єкта, у звичних умовах (сидячи за столом, із звичним приладдям письма, при денному освітленні). На другому етапі зразки відбираються під диктовку тексту, аналогічного за змістом тому, що досліджується, або спеціально складеного тексту, який містить фрази, слова і цифри, узяті з рукописного тексту, що досліджується. На цьому етапі зразки відбираються в умовах, що максимально наближаються до тих, у яких виконувався рукописний текст, що досліджується, тобто в тій самій позі (лежачи, стоячи тощо), таким самим приладдям письма та на папері того самого виду (за розміром, лінуванням, характером поверхні тощо), що й документ, який досліджується. Якщо буде помічено, що той, хто пише, намагається змінити свій почерк, темп диктовки слід прискорити.

Якщо дослідженню підлягає рукописний текст, то вільні та експериментальні зразки надаються у вигляді текстів. При дослідженні підписів та обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) вільні та експериментальні зразки надаються як у вигляді відповідних текстів (записів), так і у вигляді підписів.

Експериментальні зразки за п. 1.7 рекомендацій посвідчуються органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта). У посвідчувальному написі зазначаються прізвище, ім`я та по батькові виконавця, а також особливості зразка (написані лівою рукою, спеціальним шрифтом тощо).

Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів (п. 1.8 рекомендацій).

При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, рекомендацій за п. 1.10 слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

При відібранні експериментальних зразків підпису особи, від імені якої виконано підпис, слід запропонувати їй розписатися всіма застосовуваними нею варіантами підписів.

Якщо з певних причин виконати будь-які вимоги, що стосуються відбирання та надання зразків, не було можливості, про це слід указати в документі про призначення експертизи (залучення експерта).

Зважаючи на те, що представником відповідача не надано суду зразків підпису та почерку відповідача ОСОБА_1 необхідних для призначення експертизи (вільних, умовно вільних та експериментальних), як того вимагає Науково-методичні рекомендації з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, суд дійшов висновку про передчасність клопотання, а тому відмовляє у його задоволенні.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 103, 260, 353 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Чудопалова Юрія Юрійовича про призначення судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Судове засідання відкласти на 01 травня 2023 року о 14 год. 00 хв., у приміщенні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області (вул. Котляревського, 34, м. Тернопіль, 1 поверх, 11 зал судових засідань).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали суду буде складено 30.03.2023.

Головуючий суддяН. Р. Кунець