Провадження № 2/229/2388/2023
УХВАЛА

іменем України

15 листопада 2023 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області в особі судді Шевченко Л. В., дослідивши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

У С Т А Н О В И В:

14.11.2023 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Дружківського міського суду Донецької області з позовом до Бахмутської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім виходить з того, що заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Крім того, відповідно до положень п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п. 2 ч. 1 статті 176 ЦПК України ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання на договірній чи позадоговірній основі. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Такий висновок зроблено у постанові Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 916/1220/17.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 зазначено, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17, провадження № 12-76гс18).

Однак, в позовній заяві не вказана ціна позову, що у свою чергу впливає на розмір судового збору, який підлягає сплаті при зверненні до суду за захистом порушеного, оспорюваного чи невизнаного права.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продане в даному населеному пункті чи місцевості.

Тягар доказування вартості майна несе позивач. Відтак, позивачем не надано доказів проведення оцінки майна та не вказано ціни позову, яка б відповідала вартості майна, яке є предметом спору.

Разом із тим, слід зазначити, що позивачем до позовної заяви не надано підтвердження саме дійсної вартості майна станом на день звернення із даним позовом до суду.

Оскільки позивач звернувся до суду із вимогою про визнання права власності на спадкове майно (вимогою майнового характеру), останньому необхідно сплатити судовий збір у порядку та розмірі, які визначено Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно до ч. 1 ст. 3 цього Закону, судовий збір, зокрема, справляється: за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 1.1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1 073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13 420,00 грн).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при подачі позову до суду судовий збір не сплачувався, однак разом з позовом вона надала клопотання про звільнення її від сплати судового збору посилаючись на те, що її дохід складається з пенсії, крім того, вона є ВПО і вимушена орендувати житло в м. Харкові.

Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір».

З п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що суд може своєю ухвалою за клопотанням позивача, враховуючи майновий стан сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік; суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Водночас, згідно статті 8 Закону України «Про судовий збір», звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору на певний строк на підставах, визначених частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» є правом, а не обов`язком суду.

Отже, суд наділений правом звільнити позивача від сплати судового збору, однак за наявності підстав, зокрема якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік.

Позивачем до матеріалів позовної заяви додано довідку про доходи № 771751, видану відділом обслуговування громадян № 15 (сервісний центр) Головного управління Пенсійного фонду України в Харківський області, за період з 01.05.2023 року по 31.10.2023. Сума пенсії за вказаний період складає 38 004,00 грн.

Разом з тим, позивач не надала суду належних та достатніх доказів на підтвердження наявності обставин, що ускладнюють сплату судового збору (а саме довідку про дохід за 2022 рік (отримання заробітної плати, пенсії чи інших соціальних виплат, допомоги переміщеній особі на проживання, тощо).

Таким чином, враховуючи положення статті 176 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір», позивачу необхідно визначити та зазначити у позовній заяві ціну позову та надати документ на підтвердження сплати судового збору або доказів на підтвердження наявності обставин, що ускладнюють сплату судового збору (а саме довідку про дохід за 2022 рік (отримання заробітної плати, пенсії чи інших соціальних виплат, допомоги переміщеній особі на проживання, тощо).

При таких обставинах позовну заяву слід залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 175, 176, 177, 258-260, 261, ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Бахмутської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Східне міжрегіональне управління Міністерства юстиції про визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали, попередивши останнього про те, що у разі коли він відповідно до вказівок судді у встановлений строк виконає всі перелічені вимоги, заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

В разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Л. В. Шевченко