Провадження № 2/185/902/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Павлоград Дніпропетровської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини, суд -

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2022 року позивачка звернулася до суду з позовною заявою до відповідача про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини, в якій просила суд збільшити розмір аліментів, які стягуються з відповідача на її користь на утримання неповнолітньої дитини: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 1/6 частини до 1/4 частини з усіх видів заробітку (доходу) щомісячно, але не менш половини прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня подачі позову та до досягнення дитиною повноліття.

В обґрунтування заявленого позову позивачка посилалася на те, що вона з відповідачем перебувала у шлюбі. Від спільного подружнього життя вони мають дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заочним рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 березня 2008 року стягнуті аліменти з відповідача на користь позивачки на утримання дітей у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, щомісячно, починаючи з 11 лютого 2008 року до досягнення повноліття найстаршою дитиною. У зв`язку з досягненням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повноліття, відповідач за вищевказаним рішення суду продовжує сплачувати аліменти в розмірі 1/6 частини на утримання неповнолітньої ОСОБА_3 . Крім того, рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 вересня 2022 року з відповідача стягнуті аліменти на користь повнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/6 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для особи відповідного віку, починаючи з 11 липня 2022 року та до закінчення навчання, але не більше, ніж до досягнення двадцяти трьох років. Таким чином, на даний час загальний розмір аліментів стягнутих з відповідача становить 33%. Неповнолітня ОСОБА_3 стала студенткою 1 курсу денного відділення СП «Фахового коледжу мистецтв та дизайну КНУТД», за контрактом, що потребує певних витрат, пов`язаних з навчанням, а саме: сплату за навчання, проживання у гуртожитку, проїзд, купівлю необхідних речей: мобільного телефону, ноутбуку тощо. Крім того, позивачкою були понесені витрати на встановлення дитині лікарем-стоматологом брекет-системи. Зазначені обставини, на думку позивачки, дають підстави для збільшення розміру аліментів на утримання спільної неповнолітньої дитини. Сама ж вона не в змозі забезпечувати дитину всім необхідним. Відповідач має можливість сплачувати аліменти на утримання неповнолітньої дитини у більшому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 274 ЦПК України у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута малозначна справа.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23 січня 2023 року відкрито провадження по справі, справу призначено до розгляду у порядку спрощеного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

У порядку ст. 178 ЦПК України відповідачем подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого останній просить відмовити у задоволенні позову на тих підставах, що він працює у ПАТ «ДТЕК Павлоградвугідлля» та з його заробітної плати продовжуються відраховуватися аліменти на утримання дітей: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , і ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у загальному розмірі 33%. Відповідач має сім`ю, а тому має забезпечувати не тільки свої потреби. Вважає, що позивачка не довела підстави для збільшення розміру аліментів на користь його дочки, так як його матеріальне становище не змінилося. Крім того, рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 листопада 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів у розмірі частини на утримання неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , було відмовлено.

Позивачка у судовому засіданні просила задовольнити позовні вимоги у повному обсязі на підставах та доводах викладених у позові.

Представник відповідача у судовому засіданні просила відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі на підставах та доводах викладених у відзиві на позовну заяву.

Суд, вислухавши учасників процесу,вивчивши матеріали цивільної справи, вважає, що заявлений позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, батьком неповнолітньої ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та повнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , записаний відповідач по справі ОСОБА_3 .

Заочним рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24 березня 2008 року стягнуті аліменти з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на користь ОСОБА_1 , на утримання дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/3 частини всіх видів заробітку (доходу), але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дітей відповідного віку, щомісячно, починаючи з 11 лютого 2008 року до досягнення повноліття найстаршою дитиною.

У зв`язку з досягненням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повноліття, відповідач за вищевказаним рішенням суду продовжує сплачувати аліменти в розмірі 1/6 частини на утримання неповнолітньої ОСОБА_3 .

Крім того, рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 19 вересня 2022 року стягнуті аліменти на користь повнолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/6 частини всіх видів заробітку (доходу) відповідача щомісячно, але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для особи відповідного віку, починаючи з 11 липня 2022 року та до закінчення навчання, але не більше, ніж до досягнення двадцяти трьох років.

Відповідно до довідки ВСП «Шахтоуправління Дніпровське» ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» № 42 від 08.02.2023 року ОСОБА_3 працює у ПАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на посаді прохідника та сплачує аліменти, загальний розмір яких становить 33% від доходу.

Як вбачається з довідки № 733 від 06.02.2023 року КП МІРАЦ ПМР № 2 відповідач за адресою: АДРЕСА_1 , має такий склад сім`ї: ОСОБА_5 дружина, ОСОБА_6 , син дружини.

Крім того, предметом зміни аліментів на утримання неповнолітньої ОСОБА_3 була цивільна справа № 185/5243/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визначення розміру аліментів на неповнолітню дитину.

Так, рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 листопада 2022 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у розмірі частини всіх видів заробітку (доходу), але не менш ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, відмовлено з тих підстав, що позивачка не надала суду доказів того, що змінився її майновий стан, стан здоров`я, сімейний стан.

Із зазначеним рішенням суду позивачка погодилась та не оскаржувала.

Звернувшись до суду вдруге, 09.12.2022 року, з позовом про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої ОСОБА_7 позивачка не навела обставини, які змінилися у контексті частині 1 ст. 192 СК України після ухваленого рішення суду від 07.11.2022 року.

Відповідно до частин першої, другої, статті 27 Конвенції ООН про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка ратифікована постановою Верховної Ради України №789ХІІ (78912) від 27 лютого 1991 року та набула чинності для України 27 вересня 1991 року, держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Згідно зі ст.141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Згідно з пунктом 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у зв`язку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров`я когось із них.

За змістом статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Враховуючи зміст статей 181, 192 СК України, розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у зв`язку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У частині 1 ст.192 СК України наведено перелік обставин, за яких суд може винести рішення, зокрема, про збільшення розміру аліментів. Такими обставинами є: зміна матеріального стану, зміна сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров`я особи з якої стягуються аліменти, та в інших випадках, передбачених цим Кодексом. Тому виходячи з вимог чинного законодавства, вказані обставини повинні бути суттєвими і відігравати значну роль у житті заявника, платника аліментів, при розгляді спору про зменшення або збільшення розміру аліментів, встановлених рішенням суду.

Таким чином, збільшення розміру аліментів можливе при настанні певних умов.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).

Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).

Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Позивачем не надано доказів суттєвої зміни матеріального стану відповідача та доказів для збільшення розміру аліментів.

Посилання позивачки на те, що відповідач не приймає участі у сплаті за навчання неповнолітньої дитини у навчальному закладі не може слугувати підставою для збільшення розміру аліментів, оскільки з зазначеними вимогами, згідно статтею 185 СК України, позивач має право звернутись до суду з позовом про стягнення додаткових витрат на дитину, а у подальшому відповідно до вимог статті 199 СК України.

Доводи позивачки про понесені витрати у зв`язку з лікуванням неповнолітньої дочки у лікаря-стоматолога також не є підставою для задоволення позову, так як відносяться до додаткових витрат на дитину визначені ст. 185 СК України, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо).

Інші доводи не можуть бути взяті до уваги судом, оскільки вони фактично зводяться до переоцінки доказів отриманих у ході розгляду справи. Проте відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, №63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

З огляду на викладене, вважаю, що у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини слід відмовити у повному обсязі.

Судові витрати не підлягають розподілу відповідно до ст.141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263, 264, 265, 274, 279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про збільшення розміру аліментів на утримання неповнолітньої дитини відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 розділу ХШ Перехідних Положень ЦПК України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 03 березня 2023 року.

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Відповідач ОСОБА_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 .

Суддя В.М. Бондаренко