УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.03.2023 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська

у складі головуючого судді Авраменка А.М.,

при секретарі судового засідання Хамула А.С.,

за участю: заявника (відповідача) ОСОБА_1 ,

представника позивача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро заяву ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про розстрочення виконання постанови Дніпровського апеляційного суду від 02 березня 2023 року по цивільній справі №199/10446/21 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

15 березня 2023 року до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська звернулись заявники із вищевказаною заявою про розстрочення виконання постанови суду апеляційної інстанції від 02 березня 2023 року по цивільній справі №199/40446/21, за якою заявники є співвідповідачами. Заява мотивована тим, що означеною постановою суду апеляційної інстанції скасоване заочне рішення суду першої інстанції та ухвалено нове, яким вирішено стягнути солідарно з відповідачів на користь позивача АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в рахунок відшкодування завданих збитків 43099,29 гривень, а також вирішено питання про судові витрати по справі. Посилаючись на те, що ОСОБА_3 є особою пенсійного віку, отримує пенсію в розмірі 3174 гривень, яка є єдиним джерелом її доходу, а ОСОБА_1 не працює, має на своєму утриманні двох неповнолітніх дітей, а внаслідок військової агресії Російської Федерації проти України, введення воєнного стану припинена робота шкільних та дошкільних закладів, що унеможливлює працевлаштування ОСОБА_1 заявники просили суд розстрочити виконання постанови суду апеляційної інстанції від 02 березня 2023 року строком на 12 місяців шляхом сплати до 20 числа місяця рівними частини стягуваної з відповідачів заборгованості, тобто по 1890,39 гривень з кожного.

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 16 березня 2023 року заяву про розстрочення виконання судового рішення прийнято до провадження та призначено до розгляду в судове засідання.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вимоги заяви про розстрочення виконання судового рішення підтримала, наполягала на задоволенні заяви з викладених в ній підстав та обставин.

Представник позивача проти задоволення заяви заперечувала, посилаючись на необґрунтованість, недоведеність викладених в ній вимог, а також послалась на те, що необхідним є попереднє звернення відповідачів до позивача задля визначення можливості розстрочення виконання постанови суду апеляційної інстанції.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином.

За таких обставин, керуючись положення ст.ст.10, 211, 223, 240, 435 ЦПК України, суд вважає за можливе провести судове засідання та здійснити розгляд по суті заяви про розстрочення виконання судового рішення за наведеної явки учасників її розгляду.

Вислухавши учасників розгляду справи та дослідивши матеріали заяви про розстрочення судового рішення, а також матеріали цивільної справи №199/10446/21, суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що в провадженні Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа №199/10446/21 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, за наслідками розгляду якої 31 серпня 2022 року ухвалено заочне рішення, яким позовні вимоги задоволені та вирішено стягнути солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в рахунок відшкодування завданих збитків за період з 10 лютого 2019 року по 10 лютого 2020 року 43099,29 гривень, а також вирішено питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 10 жовтня 2022 року залишено без задоволення заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 31 серпня 2022 року по цивільній справі №199/10446/21 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 02 березня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково, заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 31 серпня 2022 року по цивільній справі №199/10446/21 скасовано та ухвалено нове, яким позовні вимоги АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії задоволені частково, вирішено стягнути солідарно з ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» в рахунок відшкодування завданих збитків за період з 10 лютого 2019 року по 10 лютого 2020 року 43099,29 гривень, а також вирішено питання про розподіл судових витрат.

Також судом встановлено, що ОСОБА_3 є пенсіонером, однак заявлений відповідачами в їх заяві про розстрочення судового рішення розмір пенсії вказаного відповідача, відсутність у неї інших доходів жодними доказами не доведено.

Відповідно до копій свідоцтв про народження ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_4 , матір`ю якого вказано ОСОБА_5 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 народився ОСОБА_6 , матір`ю якого вказано ОСОБА_7 .

Правовідносини щодо розстрочення виконання судового рішення врегульовані нормами ЦПК України та Закону України «Про виконавче провадження».

Так, відповідно до ст.435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення. Заява про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Підставою для відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови. При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Згідно ст.33 Закону України «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням. Законом можуть встановлюватися особливості щодо надання відстрочки або розстрочки виконання рішення.

За змістом ст.ст.12, 13, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених ЦПК України випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду.

Згідно ст.10 ч.9 ЦПК України якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Аналізуючи встановлені судом фактичні обставини в контексті наведених вище норм законодавства, суд приходить до наступного висновку на підставі нижчевикладеного.

Підставою для відстрочки або розстрочки виконання судового рішення (ст.435 ЦПК України) є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Право сторони звернутися із заявою про розстрочку виконання рішення суду передбачене також ст.33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно з якою сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо).

Таким чином, підставою для застосування ст.435 ЦПК України і ст.33 Закону України «Про виконавче провадження» є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим. Системний аналіз зазначених норм законодавства свідчить, що закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини. Матеріальний стан боржника не є безумовною підставою для розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду і підлягає оцінці у сукупності з іншими фактичними обставинами.

Наведені вище правові висновки знайшли своє відображення у постанові Верховного Суду від 27 лютого 2019 року по справі №796/43/2018, а також у п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» від 26 грудня 2003 року №14.

Стосовно заяви відповідачів про розстрочення виконання постанови суду апеляційної інстанції, яка вирішується, то заявники (відповідачі) в обґрунтування такої заяви посилаються на єдину спільну підставу свій майновий стан, який, за їх твердженнями, не дозволяє їм виплатити стягувану постановою апеляційного суду суму одразу. При цьому кожен із відповідачів зазначає свої обставини на підтвердження власного незадовільного майнового стану, однак не подає на підтвердження таких обставин належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів. Натомість, із фактично поданих суду для вирішення даної заяви доказів можливим є встановлення лише наявності у ОСОБА_3 статусу пенсіонера, а у ОСОБА_1 двох дітей, оскільки доказів розміру пенсії та відсутності у ОСОБА_3 інших джерел доходу окрім пенсії, доказів видатків сторін, відсутності у ОСОБА_1 роботи та розмір її фактичного доходу подано не було, а тому заявлені відповідачами підстави не підтверджуються жодними матеріалами заяви про розстрочення судового рішення. Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про розстрочення судового рішення з через її необґрунтованість та недоведеність.

На підставі викладеного та керуючись ст.33 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст.2, 7, 8, 10, 12, 13, 81, 258-261, 263, 268, 272, 353, 354, 355, 435 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про розстрочення виконання постанови Дніпровського апеляційного суду від 02 березня 2023 року по цивільній справі №199/10446/21 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_3 , ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку ст.261 ЦПК України.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська або безпосередньо до суду апеляційної інстанції апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали складено 22 березня 2023 року.

Суддя А.М. Авраменко