КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_____________________________________
Справа №761/2888/21
Апеляційне провадження
Провадження № 22-з/824/85/2023
У Х В А Л А

16 лютого 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Рейнарт І.М.

суддів Кирилюк Г.М., Семенюк Т.А.

розглянувши заяву Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року у цивільній справі за позовом Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» до ОСОБА_1 про стягнення боргу, 3% річних та інфляційних втрат,

встановив:

постановою Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23 червня 2021 року скасовано, ухвалено нове судове рішення, яким у задоволенні позову Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» до ОСОБА_1 про стягнення боргу, 3% річних та інфляційних втрат, відмовлено. Стягнуто з Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 3 405грн. Також скасовано додаткове рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 19 липня 2021 року, у задоволенні заяви представника Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» - адвоката Гапоненка Р.І. про відшкодування витрат на правничу правову допомогу відмовлено.

Додатковою постановою Київського апеляційного суду від 20 жовтня 2022 року задоволено заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового судового рішення щодо розподілу судових витрат, стягнуто з Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у сумі 17 500грн.

1 листопада 2022 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшла заява Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери», підписана електронним підписом керуючого партнера АО «Гапоненко Роман і партнери» Гапоненком Р.І., про роз`яснення додаткової постанови Київського апеляційного суду від 20 жовтня 2022 року.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 2 грудня 2022 року у задоволенні заяви Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» про роз`яснення додаткової постанови Київського апеляційного суду від 20 жовтня 2022 року відмовлено.

15 грудня 2022 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшла заява Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери», підписана електронним підписом керуючого партнера АО «Гапоненко Роман і партнери» Гапоненком Р.І., про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року.

22 грудня 2022 року матеріали справи витребувані з Шевченківського районного

суду міста Києва.

Матеріали справи надійшли до Київського апеляційного суду 13 лютого 2023 року.

У поданій заяві Адвокатське об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» просить роз`яснити мотивувальну частину постанови Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року, а саме (стиль викладення заявника):

1. Чому на підставі чого (яких норм чинного законодавства тощо, бо заявнику не зрозуміло) - суд апеляційної інстанції у постанові Київського апеляційного суду від 10.12.2021 року № 761/2888/21 зазначив:

«Посилання суду першої інстанції на правовий висновок Верховного Суду у справі №335/8855/15-ц, колегія суддів вважає безпідставним, так як Верховним Судом при розгляді зазначеної справи застосувалися норми постанови правління Національного банку України «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в України» від 15 грудня 2004 року №637, яке втратило чинність на підставі постанови Національного банку № 148 від 29.12.2017»?

- якщо Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 23.06.2021 року у справі №761/2888/21 містить посилання на вказану постанову ВС із застосуванням саме чинної постанови правління Національного банку України «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні» від 29.12.2017 р. № 148.

2. Чим/де передбачено неможливість застосування висновків Верховних Судів, у яких містяться нормативно-правові акти, які втратили чинність, на підставі інших нормативно-правових актів, які дублюють відповідні норми попередніх (а чинні норми відповідними судами і застосовуються при винесенні судових рішень з урахуванням правових висновків ВС)?;

3. Заявнику - не зрозуміло - чому судом апеляційної інстанції нічого не зазначено про Довідку вих. №06-588 від 25.05.2021 року (про те, що у штатному розписі АО «Гапоненко Роман і партнери» наявна така посада як Касир, який має право отримувати грошові кошти).

- так як у постанові Київського апеляційного суду від 10.12.2021 року № 761/2888/21 міститься лише: «позивачем суду не надано доказів, що Адвокатське об`єднання у своєму штаті має касира».

3.1. Заявнику - не зрозуміло, який документ мав надати позивач у підтвердження факту, що Адвокатське об`єднання у своєму штаті має касира.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Враховуючи, що апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції відповідно до положень ч. 1 ст. 369 ЦПК України розглядалася апеляційним судом без виклику учасників справи, заява про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року підлягає розгляду без виклику сторін.

Колегія суддів, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи заяви вважає, що вона задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

У п.32 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що всі судові рішення повинні бути зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою (необхідна передумова розуміння рішення сторонами та громадськістю).

Відповідно до частин першої-другої статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Зі змісту зазначеної статті вбачається, що незрозумілим є судове рішення, в якому

припускається декілька варіантів тлумачення. Таким чином, приводом для роз`яснення судового рішення є утруднення чи неможливість його виконання.

Отже, необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні його змісту. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті в судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко збігаються з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування, і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас

суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповіді на нові або невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішення, які нечітко сформульовані або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Таку позицію висловив Верховний Суд у постанові від 7 листопада 2022 року у справі №148/938/19.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року у справі №904/2526/18 зазначено, що «роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення».

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року у справі №233/3676/19 вказано, що «необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю в резолютивній частині, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або які будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання. Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Водночас суд, роз`яснюючи рішення, не вносить зміни в існуюче рішення».

Колегія суддів вважає, що постанова Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року є зрозумілою, не містить протиріч, мотиви прийняття колегією суддів судового рішення викладені чітко, терміни, вжиті в постанові суду, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України, натомість аналіз заяви Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» про роз`яснення вказаного судового рішення свідчить, що

заява стосується роз`яснення мотивів прийняття апеляційним судом відповідного рішення, що не відповідає вимогам статті 271 ЦПК України.

Крім того, колегія суддів вважає, в заяві про роз`яснення судового рішення АО «Гапоненко Роман і партнери» фактично висловлює свою незгоду з мотивувальною частиною постанови Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року, а доводи заяви зводяться до оцінки правильності висновків прийнятого судового рішення, проте інститут роз`яснення судового рішення не передбачає таку перевірку.

Виходячи з вищевикладеного, заява Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року задоволенню не підлягає.

Колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери», що подана 15 грудня 2022 року на електронну адресу Київського апеляційного суду заява про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року є майже ідентичною за змістом та вимогами поданій 1 листопада 2022 року заяви Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» про роз`яснення додаткової постанови Київського апеляційного суду від 20 жовтня 2022 року, у задоволенні якої ухвалою Київського апеляційного суду від 2 грудня 2022 року відмовлено.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (п.1 ч. 2 ст. 44 ЦПК).

Частиною 4 статті 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Керуючись статтями 260, 271 ЦПК України, апеляційний суд

ухвалив:

у задоволенні заяви Адвокатського об`єднання «Гапоненко Роман і партнери» про роз`яснення постанови Київського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Суддя-доповідач І.М. Рейнарт

Судді Г.М. Кирилюк

Т.А. Семенюк