Справа № 754/1930/23
У Х В А Л А

Іменем України

17 лютого 2023 року Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Гринчак О.І., розглянувши матеріали скарги ОСОБА_1 на постанову про закінчення виконавчого провадження від 30 травня 2022 року № 53188137, боржник: Управління соціального захисту населення Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, суб`єкт оскарження: старший державний виконавець Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Амборський Андрій Вікторович,

В С Т А Н О В И В:

10.02.2023 ОСОБА_1 звернулася до суду зі скаргою, в якій просить скасувати постанову старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Амборського А.В. від 30 травня 2022 року у виконавчому провадження № 53188137 з примусового виконання виконавчого листа, виданого Деснянським районним судом міста Києва 12 жовтня 2015 року, № 2а-316/2015 про зобов`язання Управління праці та соціального захисту населення Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації нарахувати та виплатити, ОСОБА_1 , грошову допомогу по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку у розмірі не менше прожиткового мінімуму, починаючи з 01 липня 2014 poкy із урахуванням раніше виплачених коштів, про закінчення виконавчого провадження у зв`язку з повним фактичним виконанням рішення згідно з вимогами виконавчого документа.

Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи (стаття 447 ЦПК України).

У статті 449 ЦПК України передбачено, що скаргу може бути подано до суду:

а) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи;

б) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій. Пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 листопада 2020 року в справі № 439/1493/15-ц (провадження № 61-7804св19) зроблено висновок із застосування статті 449 ЦПК України та вказано, що «такі строки є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно із скаргою або викладається в скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи. При вирішенні питання про те, які підстави можна вважати поважними для поновлення строку звернення до суду з відповідною скаргою, суд має керуватися тим, що вичерпного переліку таких підстав процесуальний закон не містить, вони у кожному конкретному випадку залежать від певних ситуацій. При цьому судом також має враховуватися прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує справедливий судовий розгляд, а виконання рішення суду є завершальною частиною розгляду цивільної справи».

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 18 листопада 2020 року в справі № 466/948/19 (провадження № 61-16974св19) вказано, що «строки на подання скарги є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно зі скаргою або викладається у скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність державного виконавця або іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи. Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга суддею одноособово залишається без розгляду при її прийнятті та повертається заявникові. При цьому заявникові може бути роз`яснено право на повторне звернення до суду на загальних підставах. З`ясування обставин дотримання заявником процесуального строку на звернення до суду зі скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, наявності клопотання про його поновлення зазначеного строку та поважних причин для його поновлення має першочергове значення, оскільки правовим наслідком недотримання встановленого законом строку звернення із скаргою на дії чи бездіяльність державного виконавця, відсутності клопотання про поновлення зазначеного строку та поважності причин для його поновлення, є залишення скарги без розгляду та повернення її заявникові».

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).

Скаржниця, звертаючись до суду зі скаргою 10 лютого 2023 року (відповідно до штампу відділення поштового зв`язку) вказує, що 02 березня 2022 року внаслідок військової агресії рф проти України вона разом з неповнолітніми дітьми залишила межі міста Києва, а 13 березня 2022 року - межі України; повернулася в Україну 03 вересня 2022 року, а до міста Києва - 26 січня 2023 року. Вказує, що з 02 березня 2022 року по 27 січня 2023 року не мала доступу до документів виконавчого провадження, оскільки документи виконавчого провадження, які містять ідентифікатор для доступу до виконавчого провадження, залишились у її представника ОСОБА_2 , якого було мобілізовано 10 березня 2022 року. ОСОБА_1 зазначає, що про прийняття постанови вона дізналась 27 січня 2023 року з Автоматизованої системи виконавчого провадження.

На підтвердження зазначеного скаржницею надано копію її паспорта громадянина України для виїзду за кордон з відміткою про в`їзд на територію України 03 вересня 2022 року. Доказів того, що скаржниця саме 27 січня 2023 року дізналася про винесення оскаржуваної постанови, до матеріалів скарги не додано.

Отже, скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та без клопотання про поновлення строку на подання скарги, тому наявні підстави для залишення її без розгляду.

Керуючись ст. 3, 126, 260, 261, 263, 353, 354, 447, 449 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Скаргу ОСОБА_1 на постанову про закінчення виконавчого провадження від 30 травня 2022 року № 53188137, боржник: Управління соціального захисту населення Деснянської районної у м. Києві державної адміністрації, суб`єкт оскарження: старший державний виконавець Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві та Київській області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Амборський Андрій Вікторович - залишити без розгляду.

Роз`яснити скаржниці право на повторне звернення до суду на загальних підставах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Деснянського

районного суду міста Києва Оксана Гринчак