Р. С. З. № 61
У Х В А Л А

про відкриття провадження у цивільній справі

02 травня 2023 року суддя Маньківського районного суду, Черкаської області А.І. Костенко, розглянувши матеріали за позовом ОСОБА_1 до Буцької селищної ради Уманського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин, продовження строку прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом до відповідача про встановлення факту родинних відносин, продовження строку прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

На підставу своїх вимог спирається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Русалівка, Маньківського району Черкаської області померла баба позивача по батькові ОСОБА_2 , про що в книзі реєстрації актів про смерть 14.02.2000 року зроблено відповідний актовий запис № 4, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 14.02.2000 року виконкомом Русалівської сільської ради Маньківського району Черкаської області. Батько позивача - ОСОБА_1 (син ОСОБА_2 ) помер (трагічно загинув) ІНФОРМАЦІЯ_2 в селищі Вольне, Криворізького району, Дніпропетровської області у віці 45 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим 14.02.1978 року Чкаловською сільською радою народних Криворізького району, Дніпропетровської області. Тобто, позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті своєї баби ОСОБА_2 як за правом представлення відповідно до ст. 1266 ЦК України, так і відповідно до ст. 529 ЦК УРСР. Довідка виконавчого комітету Буцької селищної ради с. Русалівка від 02.02.2022 року № 1 підтверджує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Русалівка, Маньківського району Черкаської області померла ОСОБА_2 , яка була зареєстрована і проживала в селі Русалівка, Маньківського району, Черкаської області. За вказаною інформацією, спадкоємців першої черги немає, спадкоємцем другої черги є онук ОСОБА_1 . Також дана довідка інформує, що від імені спадкодавця виконавчим комітетом Русалівської сільської ради посвідчувався заповіт від 18.02.1989 року за реєстровим № 4. Вказаним заповітом від 18.02.1989 року за реєстровим № 4 ОСОБА_2 на випадок своєї смерті залишила заповітне розпорядження, яким належний їй жилий будинок з надвірними спорудами, що знаходиться в селі Русалівка, Маньківського району, Черкаської області, заповіла ОСОБА_3 . Тобто, спадкодавець за життя розпорядилась заповітно щодо вказаного майна - жилого будинку з надвірними спорудами. Разом з тим, як виявилось, після смерті ОСОБА_2 залишилось інше спадкове майно, яке спадкується в порядку спадкування за законом - земельна частка (пай), право на яку посвідчено Сертифікатом на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_4 від 01.08.1996. Даним сертифікатом посвідчено, що на підставі рішення Маньківської районної державної адміністрації від 12 липня 1996 р., № 211, ОСОБА_2 має право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСГП ім. Калініна, с. Русалівка розміром 3,59 в умовних кадастрових гектарах. Сертифікат зареєстровано 01.08.1996 року у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 522. Викладене підтверджується наявною копією вказаного сертифіката, яку нещодавно було випадково віднайдено. 06 квітня 2022 року позивач через представника за довіреністю ОСОБА_4 , звернувся до приватного нотаріуса Уманського районного нотаріального округу Завірюхи О.В., з проханням видати свідоцтво про право на спадщину за законом на земельну частку (пай) площею 3,59 га, що перебуває у колективній власності КСГП ім. Калініна, с. Русалівка Маньківського району, Черкаської області, яка належала бабі ОСОБА_2 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 . 06.04.2022 року згідно листа за № 185/02-31 приватним нотаріусом Уманського районного нотаріального округу Завірюхою О.В., представнику надано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 06.04.2022 року. Даною постановою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну частку (пай) площею 3,59 га, що перебуває у колективній власності КСГП ім. Калініна, с. Русалівка Маньківського району, Черкаської області, яка належала бабі ОСОБА_2 , померлій ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки вчинення такої дії суперечить законодавству України. Відмова у видачі свідоцтв про право на спадщину на вказане спадкове майно мотивована тим, що спадкоємцем пропущено строк на прийняття спадщини та відсутній оригінал правовстановлюючого документа, що посвідчує право власності на нерухоме майно, як це вимагає пункт 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій, що у свою чергу виключає можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку. Також виявилось, що відсутнє підтвердження родинних відносин з покійною бабою. Згідно наведеної у вказаній постанові інформації нотаріусом повідомлено, що за даними Спадкового реєстру було перевірено наявність відкритої спадкової справи. На момент звернення спадкоємця спадкова справа та видані на її підставі свідоцтва про право на спадщину від імені ОСОБА_2 відсутні. Відомості про спільне проживання зі спадкодавцем відсутні. Також повідомлено, що згідно п. 4.12 п. 4 гл. 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 р., за № 282/20595 (далі Порядок), свідоцтво про право на спадщину видається за наявності у спадковій справі всіх необхідних документів. Згідно пункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на майно. Нотаріусом повідомлено, що представником спадкоємця надано копію сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_4, виданого Маньківською районною державною адміністрацією Черкаської області 01.08.1996, та повідомлено, що оригінал документа, який посвідчує право власності померлої на земельну частку (пай) відсутній, тому надати його нотаріусу для видачі свідоцтва про право на спадщину неможливо. З викладених підстав відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину. Разом з тим, виявилось, що у позивача відсутнє повне підтвердження того, що покійна ОСОБА_2 доводилась позивачу бабою, що зумовлено відсутністю свідоцтв про народження позивача та його батька, та відсутністю можливості отримання відповідних актових записів. З метою отримання документального підтвердження родинних відносин з покійною бабою, представником позивача було скеровано запит до Державного архіву Черкаської області з проханням надати архівну довідку про народження його батька ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженця с. Русалівка Маньківського району Черкаської області. Листом Державного архіву Черкаської області від 19.10.2022 № Б-41/05-08 повідомлено, що виявити актовий запис про народження батька позивача - ОСОБА_1 по с. Русалівка Уманського (раніше Маньківського) району Черкаської області немає можливості, книги реєстрації актів про народження по зазначеному населеному пункту на зберігання до держархіву не надходили. Заявою від 10.01.2023 позивач звернувся письмово до Маньківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Своєю заявою повідомив, що оформлює спадщину після смерті баби, і при огляді документів виявлено, що відсутні певні документи на підтвердження родинних відносин з покійною. У зв`язку з цим нотаріусом відмовлено у оформленні спадщини, про що надано відповідну постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Так, відсутнє свідоцтво про народження батька позивача - ОСОБА_1 , який був сином ОСОБА_2 . Згідно повідомлення Державного архіву Черкаської області від 19.10.2022, виявити актовий запис про народження батька позивача - ОСОБА_1 по с. Русалівка Уманського (раніше Маньківського) району Черкаської області немає можливості, книги реєстрації актів про народження по зазначеному населеному пункту на зберігання до держархіву не надходили. Тому, позивачу потрібне документальне підтвердження родинних відносин з покійною. Своєю заявою просив повідомити, чи є можливість за таких обставин отримати відповідні актові записи чи інші документи для підтвердження родинних відносин з бабою позивача - ОСОБА_2 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Русалівка, Маньківського району Черкаської області з метою відновлення втрачених фактично юридичною силою документів. Листом Маньківського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Уманському районі Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) від 11.01.2023 № 7/32.11-04-05 позивачу повідомлено, що наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 18 жовтня 2000 р., за № 719/4940 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 24.12.2010 № 3307/5), затверджено Правила державної реєстрації актів цивільного стану в Україні (далі «Правила»). У відповідності до п. 9 розділу І Правил, працівники органів державної реєстрації актів цивільного стану зобов`язані додержуватись таємниці державної реєстрації актів цивільного стану. За рішенням суду фізична особа має право на ознайомлення з конфіденційною інформацією в актових записах цивільного стану про інших осіб, якщо це необхідно для реалізації та захисту прав та законних інтересів. Повторна видача свідоцтв про державну реєстрацію актів цивільного стану, а також видача витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян здійснюються відділами державної реєстрації актів цивільного стану при підтвердженні права особи на отримання даних документів та, в окремих випадках, родинних відносин між заявником та особою, щодо якої складено актовий запис цивільного стану. Відповідно до вимог п. 1.14 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2011 року № 96/5, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 року за № 55/18793 (далі - Правила внесення змін), внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання щодо померлих проводяться за заявами осіб, які входять до кола спадкоємців за законом або заповітом, згідно з чинним законодавством України. За наданими документами відсутнє підтвердження родинних відносин та відповідно прав кола спадкоємців, тому не вбачається можливим відновити формально втрачені юридичною силою документи, оскільки вбачається, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно повідомлення держархіву Черкаської області від 19.10.2022 виявити актовий запис про народження ОСОБА_1 по с. Русалівка Уманського (раніше Маньківського) району Черкаської області немає можливості, інші документи, які б підтверджували коло родинних відносин відсутні. На підставі викладеного, рекомендовано звернутись до суду для підтвердження відповідних юридичних фактів (родинних відносин), процедура встановлення яких передбачена Цивільним процесуальним кодексом України, зокрема в порядку окремого провадження відповідно до ст. ст. 293, 315 ЦПК України, оскільки за наявними документами внести відповідні зміни у актові записи після смерті при поданні відповідних заяв не вбачається можливості. По суті, вказаний лист відділу ДРАЦС є довідкою про неможливість відновлення втрачених документів у відповідності до приписів ч. 2 ст. 318 ЦПК України. Разом з тим, наявні документи у їх сукупності підтверджують, що ОСОБА_2 дійсно доводилась позивачу рідною бабою по батькові. Так, згідно інформації, наведеної у витязі з погосподарської книги, виданої виконавчим комітетом Буцької селищної ради с. Русалівка від 01.11.2022 № 121, вбачається повна інформація по об`єкту погосподарського обліку сім`ї ОСОБА_5 (діда позивача) як голови двору, до складу його сім`ї входила дружина (баба позивача) ОСОБА_2 , та зокрема батько позивача - ОСОБА_1 . Також ще був внук (брат позивача) ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в селі Вільне Криворізького району Дніпропетровської області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 02.06.2021 Центрально-Міським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Позивач народився ІНФОРМАЦІЯ_5 у ст. Мамлютка Мамлютського району Північно-Казахстанської області, відповідно там було вчинено актовий запис про його народження за часів існування СРСР, і в даний час внаслідок російської агресії немає можливості отримати відповідне підтвердження вчинення актових записів. Разом з тим, факт того, що покійна ОСОБА_2 дійсно доводилась позивачу рідною бабою по батькові підтверджується письмовими заявами жителів села Русалівка, Уманського району, Черкаської області - ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , справжність підписів на яких засвідчено нотаріально уповноваженою посадовою особою органу місцевого самоврядування. Даними заявами підтверджується, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Русалівка, Маньківського району Черкаської області, дійсно доводилась рідною бабою по батькові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , жителю АДРЕСА_1 . Таким чином, сукупно повністю підтверджується факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_2 дійсно доводиться позивачу рідною бабою по батькові. Внаслідок відсутності підтвердження родинних відносин, відсутності правовстановлюючого документа на майно, та у зв`язку з відмовою у вчиненні нотаріальної дії відсутня можливість оформлення спадщини в нотаріальному порядку, що і змусило позивача звернутись з відповідним позовом до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.

За положеннями ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Частиною 4 ст. 19 ЦПК України для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні призначене загальне позовне провадження.

Керуючись ч. 7 ст. 7, ст. 11, ч. 8 ст. 43, ст. ст. 44, 49, 53, 71, 83, 84, 85, 86, 91, 93, 95, 183, 185, 187, 189, 190-193, 196, 199, 257, ч. 2 ст. 261, ст. ст. 272, 353-355 ЦПК України, п. 8 ч. 11, 15.5 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Відкрити провадження в цивільній справі №701/399/23 за позовом ОСОБА_1 до Буцької селищної ради Уманського району Черкаської області про встановлення факту родинних відносин, продовження строку прийняття спадщини та визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом.

Розгляд справи провести в порядку загального позовного провадження.

Почати підготовче провадження з дня постановлення цієї ухвали.

Проведення підготовчого засідання призначити на 16 травня 2023 року о 10 годині 00 хвилин в Маньківському районному суді Черкаської області (вул. Соборна, 8, смт. Маньківка Маньківського району Черкаської області).

Роз`яснити учасникам справи право на підставі ч. 7 ст. 7 ЦПК України, звернутись до суду з клопотанням про проведення розгляду справи у закритому судовому засіданні з метою запобігання розголошенню відомостей про інтимні чи інші особисті сторони життя учасників справи.

Учасникам справи надіслати копії ухвали про відкриття провадження у справі (в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення) протягом двох днів з дня її складення у відповідності до ч. 5 ст. 272 ЦПК України.

Відповідачу та третім особам разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі одночасно надіслати копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Встановити строк відповідачу для надіслання (надання) до суду відзиву на позовну заяву і всіх доказів, які можливо доставити до суду, що підтверджують заперечення проти позову, - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали.

Зобов`язати відповідача одночасно із надісланням (наданням) відзиву до суду надіслати (надати) копії такого відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також третім особам.

У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Відзив підписується відповідачем або його представником. Відзив повинен містити: найменування (ім`я) позивача і номер справи; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, за наявності; у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи. До відзиву додаються: докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача. У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідачу для надання зустрічного позову встановити строк до 16 травня 2023 року.

Третім особам для надання суду пояснень щодо позову або відзиву та доказів встановити строк до 16 травня 2023 року, попередивши, що у разі їх ненадання у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову. Пояснення третьої особи підписуються третьою особою або її представником. До пояснень третьої особи застосовуються тотожні для відзиву правила.

Учасники справи мають право надати відповідь на пояснення третіх осіб, свої письмові пояснення щодо відповіді на відзив - до закінчення підготовчого провадження.

Роз`яснити учасникам справи їх право на поставлення в першій заяві по суті справи, що ними подається до суду, не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання позивачем, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніш як за п`ять днів до підготовчого засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), відповіді на питання щодо обставин справи, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань. Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням відповідних доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом з наданням заяви свідка надає копії відповідних письмових чи електронних доказів. Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, над якою встановлено опіку чи піклування, член сім`ї або близький родич цих осіб), які можуть тягнути юридичну відповідальність для нього або таких членів сім`ї чи близьких родичів. Особа, яка відмовляється давати показання, зобов`язана повідомити причини відмови. Також учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання, якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань. За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь.

Попередити учасників справи, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів); зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, що вимагаються цим Кодексом. Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Учасник справи має право додати до письмової заяви, клопотання проект ухвали, постановити яку він просить суд. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Роз`яснити учасникам справи, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів. Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї. Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними. Докази, які не додані до позовної заяви чи до відзиву на неї, якщо інше не передбачено Цивільним процесуальним кодексом України, подаються через канцелярію суду, з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або в судовому засіданні з клопотанням про їх приєднання до матеріалів справи. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане відповідачем, третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: який доказ витребовується; обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; вжиті особою, яка подає клопотання, заходи для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу. Письмові, речові та електронні докази, які не можна доставити до суду, оглядаються за їх місцезнаходженням.

Письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який заходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника). Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги. Документи, отримані за допомогою факсимільного чи інших аналогічних засобів зв`язку, приймаються судом до розгляду як письмові докази у випадках і в порядку, які встановлені законом або договором. Іноземний офіційний документ, що підлягає дипломатичній або консульській легалізації, може бути письмовим доказом, якщо він легалізований у встановленому порядку. Іноземні офіційні документи визнаються письмовими доказами без їх легалізації у випадках, передбачених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання.

Забезпечення доказів судом проводиться за правилами, встановленими ст. ст. 116-119 ЦПК України.

Попередити учасників справи про недопустимість зловживання процесуальними правами, шляхом подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; умисного неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі, тощо.

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

У разі, якщо подання скарги, заяви, клопотання буде визнане зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Сторони можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://mn.ck.сourt.gov.ua/sud2312.

Ухвала окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку лише щодо порушення правил підсудності. В іншій частині заперечення на ухвалу може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Маньківський районний суд Черкаської області до Черкаського апеляційного суду у межах територіальної юрисдикції яких перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Суддя А. І. Костенко