РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 293/2212/22

Провадження № 2/293/127/2023

06 лютого 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді Збаражського О.М.,

за участю секретаря судового засідання Крисюк О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт Черняхів в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

І. СУТЬ СПРАВИ

1.1. ОСОБА_1 звернулась до Черняхівського районного суду Житомирської області із позовом до територіальної громади в особі Черняхівської селищної ради Житомирської області, в якому просила визнати поважною причину пропуску нею строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Дівочки Черняхівського району Житомирської області, та визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті баби тривалістю 60 днів з дня набрання рішенням суду законної сили.

1.2. Позов обґрунтовується тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла баба позивача ОСОБА_2 . Після її смерті залишилось спадкове майно, зокрема, земельні ділянки призначені для ведення товарного сільськогосподарського виробництва загальною площею 2,08га., що розташовані на території Дівочківської сільської ради, що належали померлій на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №150340 виданого 18.08.2004 Черняхівською районною державною адміністрацією.

За життя ОСОБА_2 склала заповіт, яким на випадок своєї смерті заповіла все своє майно своєму сину ОСОБА_3 . Однак, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. Спадкоємців права спадкування за законом та утриманців померла не мала. Відтак, позивач як спадкоємець п`ятої черги спадкування за законом звернулась до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті баби, однак, видачі свідоцтва про право на спадщину їй відмовлено у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку для прийняття спадщини. Позивач вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки була необізнана про те, спадщину після смерті баби ніхто не прийняв.

ІІ. ПРОЦЕДУРА та КОРОТКІ ПОЗИЦІЇ СТОРІН

2.1. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.12.2022 справа №293/2212/22 передана на розгляд судді Збаражського О.М.

2.2. Ухвалою від 26.12.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 19.01.2023.

2.3. 12.01.2023 на виконання вимог ухвали від 26.12.2022 Черняхівською державною нотаріальною конторою надано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру стосовно померлої ОСОБА_2 .

2.4. Ухвалою від 19.01.2023 суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 06.02.2023.

2.5. 06.02.2023 сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

2.6. Позивач згідно поданого клопотання від 23.12.2022 просила справу розглядати без її участі, позов підтримала (а.с.6).

2.7. Представник відповідача згідно поданої заяви від 03.01.2023 просив розгляд справи проводити за відсутності представника Черняхівської селищної ради, щодо рішення суду покладались на розсуд суду (а.с.32).

2.8. Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

2.9. Відповідно до ч. 3 ст. 211 Цивільного процесуального кодексу України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

ІІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ та ДОКАЗИ НА ЇХ ПІДТВЕРДЖЕННЯ

3.1. ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Дівочки Черняхівського району Житомирської області померла ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.8).

3.2. 25.04.1995 ОСОБА_2 склала заповіт, зареєстрований в реєстрі за №14, посвідчений секретарем виконавчого комітету Дівочківської сільської ради Черняхівського району Житомирської області, відповідно до якого спадкоємцем всього майна ОСОБА_2 є її син ОСОБА_3 (а.с.20).

3.3. За життя ОСОБА_2 володіла земельними ділянками загальною площею 2,08га., призначеними для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що розташовані на території Дівочківської сільської ради, що належали померлій на підставі Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЖТ №150340 виданого 18.08.2004 Черняхівською районною державною адміністрацією (а.с.14).

3.4. Відповідно до довідки за №157 від 17.11.2022, виданої Дівочківським старостинським округом Черняхівської селищної ради Житомирської області, ОСОБА_2 до дня смерті проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . На день її смерті та протягом шести місяців після її смерті в зазначеному житловому будинку ніхто не проживав та не був зареєтрований (а.с.19).

3.5. Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Дівочки Черняхівського району Житомирської області (а.с.9).

3.6. Факт родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_3 (а.с.17), відповідно до якого її батьком значиться ОСОБА_4 , матір`ю - ОСОБА_5 ; свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 , згідно якого позивачка змінила своє дівоче прізвище « ОСОБА_6 » на шлюбне « ОСОБА_7 » (а.с.18), витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію про народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного Кодексу України серії за №0 від 18.11.2022, відповідно до якого матір`ю батька позивача записана ОСОБА_8 (а.с.11); витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про розірвання шлюбу №7 від 18.11.2022, відповідно до якого 06.04.1973 проведена реєстрація розірвання шлюбу між ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , після розірвання шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_10 » (а.с.13).

3.7. Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 від 03.10.2022 в с.Федорівка Житомирського району Житомирської області ІНФОРМАЦІЯ_3 помер батько позивачки ОСОБА_4 (а.с.10).

3.8. 13.12.2022 позивач ОСОБА_1 звернулась до державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , однак, отримала відмову у вчиненні нотаріальної дії, що стверджується постановою державного нотаріуса Черняхівської державної нотаріальної контори від 13.12.2022, з підстав пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с. 15).

3.9. Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), спадкова справа до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилась (а.с.8).

IV. ЗАКОНОДАВСТВО, ЩО ПІДЛЯГАЄ ЗАСТОСУВАННЮ

4.1. Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

4.2. За змістом статей 15 Цивільного кодексу України особа має право на захист свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, яке реалізується шляхом звернення до суду. Способи захисту цивільних прав та інтересів визначені частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України.

4.3. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина третя статті 1223, частина перша статті 1220, частина перша статті 1270 Цивільного кодексу України).

4.4. Згідно з положеннями статті 1217 Цивільного кодексу України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

4.5. Відповідно до статті 1222 Цивільного кодексу України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

4.6. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України).

4.7. Відповідно до положень статті 1258 Цивільного кодексу України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

4.8. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення (стаття 1261 ЦК України).

4.9. Згідно зі статтями 1268, 1296 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

4.10. Частина перша статті 1269 Цивільного кодексу України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

4.11. Відповідно до статті 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

4.12. Згідно частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

V. МОТИВИ ТА ОЦІНКА СУДУ

5.1. Звертаючись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на наявність обставин, які перешкоджали їй своєчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та зазначила, що у встановлений законом шестимісячний строк вона не звернулась до нотаріуса з відповідною заявою, оскільки вважала, що спадщину після смерті баби прийняв її батько ОСОБА_4 , як спадкоємець першої черги справа спадкування за законом.

5.2. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Подібна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 11 липня 2018 року у справі №381/4482/16-ц, від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20.

5.3. Суд враховує аргументи позивача, наведені на підтвердження обставин, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог, оскільки такі не оспорюються відповідачем та підтверджені належними, допустимими та достовірними доказами в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.

5.4. З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

5.5. Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у п.24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

5.6. Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського Суду як джерело права.

5.7. Стаття 1 Першого протоколу до конвенції закріплює захист власності і встановлює, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

5.8. Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини Конвенція призначена для гарантування не теоретичних або ілюзорних прав, а прав практичних та ефективних (рішення від 9 жовтня 1979 року в справі Ейрі (пункт 24), рішення від 30 травня 2013 року в справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 32). У розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції «майном» визнаються активи, включаючи права вимоги, стосовно яких заявник може стверджувати, що він має принаймні «законне сподівання» на отримання можливості ефективно здійснити майнове право (рішення ЄСПЛ у справі «Стретч проти Сполученого Королівства» (пункт 32). «Законне сподівання» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «законне сподівання», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя - наприклад, коли є усталена практика національних судів, якою підтверджується його існування (рішення у справі «Копецький проти Словаччини» (Kopecky v. Slovakia).

5.9. Отже, враховуючи принцип автономного тлумачення понять, застосований в практиці Європейського суду, отримане (хоча і не оформлений належним чином) спадкове майно охоплюється поняттям "майно" в розумінні ст. 1 Першого протоколу.

5.10. Враховуючи наведені обставини, поважність причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов до висновку про можливість поновлення позивачу строку на подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 .

5.11. Таким чином, оцінюючи в сукупності обставини, на які посилається позивач на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини та фактично відсутність іншого способу захисту свого права на отримання спадщини, суд дійшов висновку про наявність у позивача об`єктивних труднощів для своєчасного прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , що є підставою для задоволення позову у межах заявлених вимог та визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки це є єдиний можливий спосіб захисту порушених прав та подальшого оформлення спадкових прав на майно померлої. Враховуючи викладені вище обставини, суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

6.1. Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у виді судового збору, суд керується частиною дев`ятою статті 141 ЦПК України, яка передбачає, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

6.2. Враховуючи, що спір виник внаслідок дій позивача, які виразились у невчасному зверненні до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, суд покладає судові витрати на позивача.

Керуючись ст.ст. 89, 259, 265, 268, 273, 354, 355 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Дівочки Черняхівського району Житомирської області, тривалістю 60 днів від дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач:

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_4 ,

зареєстрована за адресою:

АДРЕСА_2 ,

РНОКПП НОМЕР_6

Відповідач:

Черняхівська селищна рада Житомирської області,

адреса місцезнаходження:

Житомирська область, смт Черняхів, майдан Рад, 1

Повне рішення складено та підписано 06.02.2023.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ