Дата документу 14.03.2023Справа № 645/5856/13-ц
Провадження № 2/554/2993/2023
У Х В А Л А

Іменем України

14 березня 2023 року м. Полтава

Октябрський районний суд м.Полтави в складі:

головуючого судді Гольник Л.В.,

секретаря судового засідання Матвієнко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в:

09.07.2013 року позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_1 , в якому просить суд усунути йому перешкоди в користуванні належної йому на праві власності частки будинку АДРЕСА_1 шляхом надання вільного доступу та ключей від калитки та дверей будинку у десятиденний термін зз моменту вступу рішення суду в законну силу. Заборонити ОСОБА_4 та ОСОБА_3 вчиняти перешкоди ОСОБА_2 в користуванні його власністю частки будинку АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 в свою чергу звернулася до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 , Міністерства внутрішніх справ України, в якому просив суд зобов`язати ОСОБА_2 не чинити перешкод у мирному володінні житловим будинком, надвірними будівлями і земельною ділянкою за адресою: АДРЕСА_1 , заборонити відповідачу наближатися до будинку за зазначеною адресою, визнати недійсною будинкову книгу на зазначений будинок, видану 17.02.1982 року ОСОБА_5 та зобов`язати ОСОБА_2 передати вказану будинкову книгу для подальшої її знищення.

23.11.2015 року ОСОБА_1 також звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , в якому просить суд витребувати з незаконного володіння ОСОБА_2 частину трикімнатного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку забудови 1959 року без самовільно збудованих споруд згідно рішення Фрунзенського районного суду м.Харкова від 14.08.1981 року по цивільній справі №2-1470/1981.

Ухвалами Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21 жовтня 2020 року позовну заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , Міністерства внутрішніх справ України про зобов`язання не чинити перешкод у мирному володінні житловим будинком, надвірними будівлями і земельною ділянкою, заборону вчинення певних дій, визнання недійсною будинкової книги, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння залишені без розгляду.

Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21 жовтня 2020 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково.Усунуто перешкоди в користуванні ОСОБА_2 належної йому на праві власності частки будинку АДРЕСА_1 шляхом надання вільного доступу до калітки та дверей будинку. Заборонено ОСОБА_4 та ОСОБА_3 вчиняти перешкоди ОСОБА_2 в користуванні його власністю частки будинку АДРЕСА_1 . Стягнуто з відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 сплачений судовий збір у сумі 57 гривень 36 копійок з кожного. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 12 травня 2022 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21 жовтня 2020 року про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду та постанову Харківського апеляційного суду від 09 лютого 2021 року за результатами перегляду цієї ухвали суду першої інстанції скасовано, справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 , про витребування майна з чужого незаконного володіння направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Касаційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення. Ухвалу Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21 жовтня 2020 року про залишення зустрічного позову без розгляду та постанову Харківського апеляційного суду від 09 лютого 2021 року за результатами перегляду цієї ухвали суду першої інстанції, рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 21 жовтня 2020 року в нескасованій частині та постанову Харківського апеляційного суду від 09 лютого 2021 року за результатами перегляду цього рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, Верховний суд розпорядженням від 08.03.2022 № 2/0/9-22 змінив територіальну підсудність судових справ Фрунзенського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м.Полтави.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 16.06.2022 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння прийнято до провадження судді Гольник Л.В., визначено розглядати справу у загальному позовному провадженні та призначено підготовче судове засідання.

Розгляд справи неодноразово відкладався внаслідок неявки учасників справи.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлений про час та місце судового розгляду, заяв та клопотань до суду не подавав.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, подав заяву про розгляд справи у його відсутність

У судове засідання третя особа не з`явилася, повідомлена про час та місце судового розгляду справи, заяв та клопотань до суду не подавала.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини друга, четверта статті 12 ЦПК України).

Згідно з положенням частини третьої статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У частині першій статті 44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На учасників судового процесу та їх представників покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю варто розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Згідно з частиною третьою статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Залишення позову без розгляду це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позов без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Тобто законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони, а тому саме позивач має продемонструвати свій процесуальний інтерес у як найшвидшому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі.

Відтак норми частини п`ятої статті 223 ЦПК України та пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.

Тож, під час вирішення питання про залишення позову без розгляду правове значення має виключно належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладено в постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20 (провадження№ 61-3782св21), від 09 грудня 2021 року у справі № 754/16126/16 (провадження № 61-17043св21).

Як вбачається з матеріалів справи, у підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 08.02.2023 року та 14.03.2023 року не з`явився, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового розгляду. Заяв та клопотань від останнього до суду на час розгляду справи не надходило.

У зв`язку з тим, що позивач повторно не з`явився у судове засідання, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, тому суд залишає позовну заяву без розгляду.

За таких обставин суд, керуючись п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: ОСОБА_3 про витребування майна з чужого незаконного володіння, залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду протягом 15-ти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 14.03.2023 року.

Суддя Л.В.Гольник