Справа № 750/1839/23
Провадження № 2-з/750/7/23
У Х В А Л А

21 лютого 2023 року м. Чернігів

Деснянський районний суд м. Чернігова у складі судді Рахманкулової І.П., розглянув заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,-

в с т а н о в и в:

У лютому 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, в якому просить визнати гаражний бокс № НОМЕР_1 в автокооперативі № 34 в АДРЕСА_1 спільним майном подружжя та в порядку поділу майна подружжя визнати за нею право власності на 1/2 частину вказаного гаражного боксу.

Провадження у даній справі відкрито 21.02.2023.

14.02.2023 до суду надійшла заява про забезпечення позову, в якій позивач просила суд вжити заходи забезпечення позову, шляхом накладення арешту на гаражний бокс № НОМЕР_1 в автокооперативі № 34 в АДРЕСА_1 та шляхом заборони ОСОБА_2 здійснювати будь-які дії щодо відчуження, здачі в оренду, найму, піднайму, передачі в безоплатне користування, укладання договорів застави (іпотеки) або інших способів передачі третім особам у платне або безоплатне користування вказаного гаражного боксу до вирішення спору по суті і набранням рішенням суду законної сили.

Обгрунтовано заяву тим, що відповідач звернувся до агентства нерухомості і намагається здати спірний гараж в оренду, змінив замок у гаражному боксі і позивач взагалі немає можливості користуватися ним, у зв`язку із чим остання подала до суду заяву про забезпечення позову.

Відповідно до частини 1 статті 153 ЦПК України, заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Відповідно до частин 1, 2 статті 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 150 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується забороною вчиняти певні дії, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб , забороною вчиняти певні дії.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не учасниками даного судового процесу.

Адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Вжиття заходів забезпечення позову обумовлено ризиками, що можуть виникнути при виконанні рішення суду, в разі ухвалення такого на користь позивача. Визнання ж недійсними договорів має правові наслідки, які настають незалежно від забезпечення позову.

Зазначене відповідає висновку, викладеному Верховним Судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 листопада 2018 року (справа № 752/7618/18, провадження № 61-46689ск18).

З позовоної заяви та доданих до неї документів вбачається, що право власності на спірний гараж взагалі не зареєстровано, що у свою чергу унеможливлює вчинення дій щодо відчуження чи укладання договорів застави (іпотеки) гаража, який відноситься до об`єкту нерухомості, а тому відсутні підстави для накладення арешту на нього.

На підтвердження своїх доводів позивачем до заяви про забезпечення позову додано скріншот, на якому розміщено оголошення про здачу в оренду гаражу по АДРЕСА_1 , проте доказів, що в оренду здається саме спірний гаражний бокс, позивачем суду не надано.

Також, позивачем не надано і будь-яких інших належних доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, або поновлення її порушених чи оспорюваних прав та інтересів.

Враховуючи викладене, суд не вбачає підстав для задоволення заяви позивача про забезпечення позову у даній справі у спосіб, що зазначений позивачем.

Керуючись статтями 149-153, 258-261, 353, 354 ЦПК України, суд-

у х в а л и в:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі № 1839/23 за позовом ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя І.П. Рахманкулова