465/7757/20
2-п/465/9/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.03.2023 року м. Львів

Франківський районний суд м. Львова в складі:

головуючої-судді Марків Ю.С.,

за участю секретаря судового засідання Мучинської Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Франківського районного суду м.Львова від 28.03.2022 року по цивільній справі №465/7757/20 за позовом Акціонерного товариства "Універсал банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Франківського районного суду м.Львова перебувала цивільна справа за позовом Акціонерного товариства "Універсал банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

30.11.2022 року відповідачка ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення суду від 28.03.2022 року по цивільній справі №465/7757/20 за вищевказаним позовом, яким позов задоволено, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Універсал банк" заборгованість за кредитним договором у розмірі 21462 (двадцять одну тисячу чотириста шістдесят дві) гривні 50 коп. та суму сплаченого судового збору у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 коп.

Заяву мотивує тим, що жодних листів, судових повісток, копій позовної заяви з доданими матеріалами від суду вона не отримувала та не знала про сам факт наявності справи та судових засідань. Зазначає, що зобов`язань по поверненню кредитних коштів за позовною заявою про стягнення заборгованості за кредитним договором у неї не виникає у зв`язку з акінченням терміну позовної давності. Окрім цього, вказує, що нею було оплачено суму у розмірі 14921 грн. по договору про надання банківських послуг від 01.06.2019 року, однак позивачем не надано пояснення щодо суми заборгованості за кредитним договором, а саме щодо нарахування заборгованості, а надані позивачем виписка та розрахунок заборгованості за кредитом, підготовлені робітниками банку - є відображенням односторонніх арифметичних розрахунків позивача і не є правовою підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог позивача до відповідачів. Також зазначає, що АТ "Універсал Банк" звернулось до суду з позовною заявою про стягнення заборгованості за кредитним договором лише 26.11.2020 року, нарахувавши за період з дати порушення виконання зобов`язання до дати звернення до суду з позовною заявою заборгованість, а також позивачем не надано доказів того, що відповідна картка передбачена умовами заяви, була видана відповідачу, як і не надано суду відомостей, що підтверджують строк дії картки, що є істотними умовами договору, доказів зарахування кредитних коштів на картку. Окрім цього, зазначає, що у матеріалах справи відсутні будь-які документи та докази, що підтверджують факт звернення позивача до неї з вимогою про дострокове погашення суми заборгованості за кредитом.

Враховуючи вищевикладене, просить скасувати заочне рішення Франківського районного суду м.Львова від 28.03.2022 року у справі №465/7757/20 і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, хоча й був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення такого.

Відповідачка в судове засідання не з`явилась, однак подала до суду заяву, в якій просить проводити розгляд її заяви про перегляд заочного рішення суду без її участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Заочним рішенням Франківського районного суду м. Львова від 28.03.2022 року позовну заяву Акціонерного товариства "Універсал банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задоволено; стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Універсал банк" заборгованість за кредитним договором у розмірі 21462 (двадцять одну тисячу чотириста шістдесят дві) гривні 50 коп. та суму сплаченого судового збору у розмірі 2102 (дві тисячі сто дві) гривні 00 коп.

Згідно з ч. 3 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.1 ст.288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Зі змісту вищевказаної норми випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з`явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи відповідач в судові засідання, які призначались судом не з`являлась.

Як вбачається з матеріалів справи, судом скеровувалась на адресу зареєстрованого місця проживання відповідачки ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 копія ухвали Франківського районного суду м.Львова від 05.02.2021 року та копія позовної заяви АТ "Універсал Банк" з доданими до неї матеріалами рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №415, однак вказане поштове відправлення повернулось на адресу суду з конвертом без зазначення причин такого повернення.

В судове засідання 28.03.2022 року відповідач не з`явилась, хоча й була належним чином повідомлена про дату, час та місце проведення такого шляхом надсилання судової повістки про виклик до суду засобами поштового зв`язку рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №598 та яке отримано 09.02.2022 року.

Відповідно до ч.7 ст.128 ЦПК України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається: фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

Частиною восьмою цієї статті передбачено, що днем вручення судової повістки є, зокрема: день вручення судової повістки під розписку; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Так, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Верховного Суду від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19, від 27.11.2019 у справі №913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі №24/260-23/52-б).

Відповідно до частини 4 статті 12 Цивільно процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Отже, в разі коли фактичне місцезнаходження особи - учасника судового процесу з якихось причин не відповідає її місцезнаходженню, визначеному згідно з законом, і дана особа своєчасно не довела про це до відома суду, інших учасників процесу, то всі процесуальні наслідки такої невідповідності покладаються на цю фізичну особу.

Також судом враховані положення Правил надання послуг поштового зв`язку, визначеніпостановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009 року(далі Правила).

Так, порядок доставки поштових відправлень, поштових переказів, повідомлень про вручення поштових відправлень, поштових переказів, періодичних друкованих видань юридичним особам узгоджується оператором поштового зв`язку разом з юридичною особою. Для отримання поштових відправлень юридична особа повинна забезпечити створення умов доставки та вручення поштових відправлень відповідно до вимог Закону України "Про поштовий зв`язок", цих правил (пункт 94 правил).

Відтак, повна відповідальність за достовірність інформації про місцезнаходження, а також щодо наслідків неотримання поштових відправлень за своїм офіційним місцезнаходженням покладається саме на фізичну особу.

У разі якщо копію прийнятого судового рішення (ухвали, постанови, рішення) або повістки про виклик до суду направлено судом листом за належною поштовою адресою, тобто за її зареєстрованим місцем проживання, і повернено підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання чи закінчення строку зберігання поштового відправлення, то вважається, що адресат повідомлений про прийняте судове рішення.

Вказана правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 923/1432/15.

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що відповідачка була належним чином повідомлена судом про розгляд справи та про проведення судових засідань. При цьому, неотримання адресатом кореспонденції від судового органу є суб`єктивною поведінкою здійснення стороною своїх процесуальних прав, що не може вважатися поважною причиною.

Враховуючи вказане, судом було здійснено всі заходи, щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про розгляд справи у суді, де вона є відповідачем, а також про судові засідання, які проводились.

Суд звертає увагу, що учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Кожна особа несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).

Згідно із ч. 2 ст. 2 ЦПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Щодо доказів, які долучені відповідачкою до заяви про перегляд заочного рішення Франківського районного суду м.Львова від 28.03.2022 року не мають істотного значення для вирішення вказаної справи, оскільки долучені нею платіжні доручення про сплату заборгованості перед АТ "Універсал Банк" за Договором про надання банківських послуг від 01.06.2019 року враховані судом при винесенні рішення, оскільки такі періодичні сплати зазначені представником позивача у наданому суду розрахунку заборгованості за вищевказаним договором станом на 17.07.2020 року.

Відтак, зважаючи на те, що відповідачка неодноразово була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, жодних доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи відповідачкою не наведено, суд приходить до висновку, що підстави для скасування заочного рішення відсутні, а тому заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

При цьому, суд роз`яснює заявнику, що відповідно до вимог ч.4 ст.287 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

З наведених міркувань, керуючись ст. ст. 284, 287-288 ЦПК України, суд -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Франківського районного суду м.Львова від 28.03.2022 року по цивільній справі №465/7757/20 за позовом Акціонерного товариства "Універсал банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в тридцяти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено 13.03.2023 року.

Суддя Марків Ю.С.