ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 643/8790/21 Номер провадження 22-ц/814/401/23Головуючий у 1-й інстанції Сугачова О.О. Доповідач ап. інст. Гальонкін С. А.
У Х В А Л А

24 березня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Гальонкіна С.А.,

суддів: Карпушина Г.Л. Дряниці Ю.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Дряниці Ю.В. у проваджені за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Московського районного суду Харківської області від 30 вересня 2021 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного виконавця Ярмоленка Олександра Валентиновича, приватного нотаріуса Малахової Галини Іванівни, державного підприємства «СЕТАМ», третя особа - ОСОБА_3 , про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Московського районного суду Харківської області від 30 вересня 2021 року в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

З вказаним рішенням не погодилася ОСОБА_1 та оскаржила його в апеляційному порядку.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 30 листопада 2021 року відкрито апеляційне провадження по даній справі.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 10 грудня 2021 року призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Розпорядженням голови Верховного Суду № 14/0/9-22 від 25 березня 2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Сумської, Харківської області), відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», з урахуванням неможливості судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану, змінено територіальну підсудність справ Харківського апеляційного суду визначивши їх підсудність Полтавському апеляційному суду.

Ухвалою Полтавського апеляційного суду від 20 липня 2022 року справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду Харківської області від 30 вересня 2021 року прийнято до свого провадження та призначено до розгляду.

23 березня 2023 року через систему «Електронний суд» до Полтавського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Дряниці Ю.В.

В обґрунтування зазначеної заяви посилається на те, що Полтавським апеляційним судом в складі: головуючої судді Хіль Л.М., суддів Дряниці Ю.В., Кузнєцової О.Ю. розглядалася справа № 643/8813/21 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , приватного виконавця Ярмоленка О.В., приватного нотаріуса Малахової Г.І., ДП «СЕТАМ», третя особа - ОСОБА_1 , про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню. Дана справ є подібною за колом учасників та правовідносинами, на підставі яких вони виникли зі справою позивачем в якій є ОСОБА_1 .

При цьому, постановою Полтавського апеляційного суду від 21 лютого 2023 року відмовлено у задоволенні апеляційної скарги по справі № 643/8813/21 під головуванням судді Хіль Л.М., суддів Дряниці Ю.В., Кузнєцової О.Ю.

ОСОБА_1. вважає, що при винесенні даної постанови судом порушено норми права та не застосовано відповідну практику Верховного Суду.

У свою чергу, враховуючи, що Дряниця Ю.В. вже висловив власну позицію по суті справи, він буде відстоювати власну позицію і при розгляді даної справи.

За вказаних обставин вважає що суддя не може брати участь у справи з підстав передбачених пунктами 3-5 ЦПК України, а саме якщо: він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Колегія суддів вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи, викладені в заяві про відвід, дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення виходячи з наступного.

Статтею 36 ЦПК України визначено вичерпний перелік підстав відводу (самовідводу) судді і розширеному тлумаченню ця норма не підлягає.

Так, згідно з статтею 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, №33949/02, 49 - 52, від 09 листопада 2006 року).

При дослідженні матеріалів справи колегією суддів не виявлено будь-яких з вищенаведених обставин, які б давали підстави для сумніву в об`єктивності та неупередженості судді Дряниці Ю.В. Також заявником не надано жодних доказів на підтвердження наявності обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

При цьому, частиною 4 статті 36 ЦПК України передбачено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Схожа позиція висловлена і Радою Суддів України у рішенні від 07 вересня 2017 року №46 в пункті 2 якого зазначено, що наявність судового рішення, яке ухвалене судом в іншій справі у подібних правовідносинах, або за участю тих самих сторін, або з процесуальних, чи інших питань у тій самій справі не породжує у діяльності судді конфлікту інтересів.

Крім того, заява про відвід судді не містить жодних обґрунтувань та доводів на підтвердження того, що судом було порушено порядок визначення судді.

Частинами 2 та 3 статті 40 ЦПК України визначено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Колегія суддів, вивчивши доводи заявленого відводу вважає його необґрунтованим, у зв`язку з чим матеріали справи слід передати для вирішення питання щодо відводу суддів.

Керуючись п.5 ч.1 ст. 36, ст.ст. 39, 40 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Матеріали справи передати для вирішення питання щодо відводу судді Дряниці Юрія Володимировича.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: С.А. Гальонкін

Судді: Г.Л. Карпушин

Ю.В. Дряниця