ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження 22-ц/821/57/23 Справа № 707/973/22
Черкаський районний суд Черкаської області
УХВАЛА

про повернення апеляційної скарги

23 січня 2023 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

ГоловуючогоНерушак Л.В. (суддя-доповідач)
СуддівВініченка Б.Б., Новікова О.М.

розглянувши повторне клопотання про звільнення від сплати судового збору представника ОСОБА_1 адвоката Давигори Світлани Анатоліївни за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28 жовтня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів, -

в с т а н о в и в :

24.05.2022 року АТ «ОТП Банк» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів.

Рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 28 жовтня 2022 року позовні вимоги АТ «ОТП Банк» задоволено повністю.

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 солідарно на користь Акціонерного товариства «ОТП Банк» заборгованість за кредитним договором № ML-F00/173/2007 від 24.07.2007 року, а саме: інфляційну складову боргу в сумі 594315,71 грн., проценти річні в сумі 197943,22 грн., а всього 792258,93 грн.

Стягнуто з ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ОТП Банк» судові витрати в сумі 11883,88 грн. по 5941,94 грн. з кожного.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила рішення суду в апеляційному порядку, подавши апеляційну скаргу безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 12.12.2022 рокуапеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28 жовтня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів залишено без руху, надано скаржнику строк для усунення недоліків, а саме: сплатити судовий збір у сумі 17 825,82 грн. у строк не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Роз?яснено особі, яка подає апеляційну скаргу, що в разі невиконання цієї ухвали в зазначений термін, апеляційна скарга відповідно до вимог ст.185 ЦПК України буде вважатися неподаною, і підлягатиме поверненню.

19 грудня 2022 року на адресу Черкаського апеляційного суду від представника ОСОБА_1 адвоката Давигори Світлани Анатоліївни надійшло клопотання про продовження процесуальних строків для усунення недоліків апеляційної скарги.

Ухвалою Черкаського апеляційного суду від 21 грудня 2022 року клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Давигори Світлани Анатоліївни про продовження процесуальних строків задоволено.

Продовжено строк для усунення недолік апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28 жовтня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів, визначивши додатковий строк терміном 10 днів з моменту отримання копії ухвали.

02 січня 2023 року на адресу Черкаського апеляційного суду від представника ОСОБА_1 адвоката Давигори С.А. надійшло повторне клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Так, у клопотанні скаржник просить повторно розглянути клопотання про звільнення від сплати судового збору з доказами скрутного матеріального становища, яке позбавляє ОСОБА_1 сплатити відповідні кошти.

На підставі ч. 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ОСОБА_1 просить суд звільнити її від сплати судового збору за подання до суду апеляційної скарги.

Дослідивши обґрунтованість повторно заявленого клопотання про звільнення від сплати судового збору скаржника, апеляційний суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім?ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров?ю.

Так, колегія суддів апеляційного суду акцентує увагу на тому, що згідно норми ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачається звільнення від сплати судового збору саме позивача у справі.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем у справі є АТ «ОТП Банк», а відповідачем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Таким чином, посилання на норму ч. 2 ст. 8 Закону Країни «Про судовий збір» скаржником є безпідставним.

У відповідності до частин 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, врахувавши майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбачено законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Єдиною підставою для вчинення судом, зазначених у цих нормах дій, є врахування ним майнового стану сторони.

Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, згідно зі статтями 12, 81 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону (скаржника).

Як роз`яснено у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», що особа, яка заявляє клопотання про звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру належних до сплати судових витрат, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Статтею 129 Конституції України визначено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Так, оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (Рішення ЄСПЛ "Kniat v. Poland" від 26 липня 2005 року, Рішення ЄСПЛ "Jedamski and Jedamska v. Poland". Від 25 липня 2005 року).

Отже, основною умовою для звільнення від сплати судового збору є тяжкий майновий стан особи, що звертається до суду, який вона повинна довести поданими письмовими доказами.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу особи, що подає апеляційну скаргу, на те, що вищевказані положення закону передбачають, що звільнення від сплати судового збору чи зменшення його розміру є правом суду, а не його обов`язком.

Зокрема, скаржником ОСОБА_1 до повторного клопотання надано додатки згідно яких вбачається, що у відповідності до інформаційної довідки з РРПнНМ та Реєстру права власності № 318208145 від 20.12.2022 року ОСОБА_1 не має на праві власності ніякого нерухомого майна. В реєстрі речових прав наявний запит про обтяження внесене 14.07.2017 року про арешт нерухомого майна.

Відповідно даних листа з ТСЦ МВС № 7141 РСЦ ГСЦ МВС в Черкаській області 331/23/41-1603 за ОСОБА_1 згідно до відомостей ЄДРТЗ МВС станом на 22.12.2022 року транспортні засоби не зареєстровані.

Згідно довідки з АТ КБ «Приватбанк» від 23.12.2022 року за існуючими банківськими рахунками ОСОБА_1 немає дебетових коштів, якими можна було користуватися без нарахування додаткових платежів та накладення штрафних санкцій.

Колегія суддів апеляційного суду, вважає, що обставини, на які посилається скаржник ОСОБА_1 та її представник не є достатньою підставою для звільнення скаржника від сплати судового збору.

Так, скаржником додано довідку АТ КБ «ПриватБанк» від 23.12.2022 року, що за існуючими банківськими рахунками ОСОБА_1 , не має дебетових коштів, якими можна було користуватися без нарахування додаткових платежів та накладення штрафних санкцій.

Однак, колегія суддів апеляційного суду акцентує увагу, що скаржником не надано доказів стосовно інших банків, щодо відсутності грошових коштів на банківських рахунках.

Отже, самі відомості про відсутність грошових коштів лише у АТ КБ «ПриватБанк» не можуть бути визнані судом достатнім доказом скрутного матеріального становища особи, яка подає апеляційну скаргу, тому відсутні підстави для звільнення скаржника ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Зокрема, колегія суддів апеляційного суду вважає звернути увагу скаржника ОСОБА_3 на зловживання процесуальними правами, оскільки судом апеляційної інстанції було надано додатковий строк для усунення недоліків, зазначених у відповідності до ухвали Черкаського апеляційного суду від 12 грудня 2022 року, а не для повторного клопотання про звільнення від сплати судового збору, оскільки вказане клопотання вирішено судом.

З огляду на викладене, апеляційний суд повторно приходить до висновку про відсутність підстав, передбачених ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір», для звільнення скаржника ОСОБА_1 від сплати судового збору за наданих доказів та встановлених судом обставин.

Станом на 23 січня 2023 року недоліки, вказані в ухвалі суду про залишення апеляційної скарги без руху, скаржником та її представником не усунуто.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 ЦПК України імперативно визначено, що учасники справи, зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Статтею 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У розумінні положень ст. 121 ЦПК України, суд розглядає справи протягом розумного строку.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах рівності та змагальності сторін, особа на власний розсуд здійснює своє право на захист і розпоряджається своїми цивільними та процесуальними правами, зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, повинна діяти добросовісно, розумно, передбачаючи наслідки, зобов`язана добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, зловживання правом не допускається.

У відповідності до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка згідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд цивільної справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя, у тому числі, доступність до апеляційного оскарження судового рішення. Право на апеляційне оскарження судових рішень закріплено і у ст. 129 Конституції України.

В той же час, практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду виходить з того, що кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури і вимоги про необхідність сплати судових витрат не є обмеженням права доступу до суду при забезпеченні належного балансу між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з однієї сторони, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з - іншої.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервалу часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, так як обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі», рішення від 03 квітня 2008 у справі «Пономарьов проти України»).

Колегія суддів апеляційного суду, виконуючи вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, з метою забезпечення права скаржника на апеляційний розгляд справи та забезпечення справедливої процедури, вказує, що апеляційним судом вичерпані, передбачені ЦПК України, заходи щодо повідомлення скаржника про недоліки поданої апеляційної скарги та необхідності їх усунення.

Як вбачається із судової практики Європейського суду з прав людини, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарна Сандерс С.А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Слід звернути увагу і на те, що Європейський суд з прав людини у свої рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Отже, станом на 23 січня 2023 року недоліки апеляційної скарги, зазначені в ухвалі суду не усунуто, скаржник ОСОБА_1 , попереджена судом, що в разі не усунення недоліків апеляційної скарги, скарга вважатиметься неподаною та підлягає поверненню згідно до норм статті 185 ЦПК України, якою передбачено, якщо заявник не усунув недоліки скарги у строк, встановлений судом, скарга вважається неподаною і повертається скаржнику.

З огляду на вищевикладене, враховуючи необхідність забезпечення розумних строків розгляду справи, а також те, що скаржник не виконує належним чином свої обов?язки, передбачені ст. 43 ЦПК України, не усуває недоліки, зазначені в ухвалі суду про залишення апеляційної скарги без руху, то апеляційний суд позбавлений можливості відкрити апеляційне провадження у справі у зв`язку із невиконаннях вказівок ухвали суду щодо усунення недоліків апеляційної скарги.

У висновках, викладених в рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року у справі «Пономарьова проти України», констатовано, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, що свідчить про недобросовісність використання скаржником права на апеляційне оскарження судового рішення та затягування судового розгляду стороною.

Як вбачається із наявних матеріалів апеляційної скарги скаржником не надано доказів, що підтверджують сплату судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28 жовтня 2022 року у строк, наданий для усунення недоліків апеляційної скарги, тому у відповідності до вимог ст. 185 та ст.ст. 356, 357 ЦПК України дана апеляційна скарга вважається неподаною та підлягає поверненню особі, яка подавала апеляційну скаргу.

Таким чином, оскільки, вказані недоліки не усунуто, тому у відповідності до вимог ст. 185 та статей 356, 357 ЦПК України дану апеляційну скаргу слід вважати неподаною та повернути апеляційну скаргу особі, яка подавала апеляційну скаргу.

Згідно до вимог ч. 8 ст. 357 ЦПК України копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному ст. 272 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції .

Керуючись ст. ст. 185, 356, 357 ЦПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Відмовити представнику ОСОБА_1 адвокату Давигорі Світлані Анатоліївні у задоволенні повторного клопотання про звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28 жовтня 2022 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 28 жовтня 2022 року у справі за позовом Акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про стягнення коштів визнати неподаною та повернути особі, яка подала апеляційну скаргу.

Ухвала апеляційного суду набирає чинності з дня постановлення та може бути оскаржена у касаційному порядку до суду касаційної інстанції Верховного Суду протягом тридцяти днів, у порядку та за умов, визначених цивільно - процесуальним законодавством.

Головуючий Л.В. Нерушак

Судді Б.Б. Вініченко

О.М. Новіков