Справа № 397/933/23
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01.09.2023 смт.Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Максимович І.В., перевіривши матеріали позовної заяви по цивільній справі №397/933/23

Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 )

Представник позивача: ОСОБА_2 (місце знаходження: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Відповідач: Приватне акціонерне товариство «Центральна збагачувальна фабрика «Україна» (місце знаходження: 85485, Донецька область, м. Селидове, м. Українськ, вул. Богдана Хмельницького,1, )

Предмет позову: про стягнення заборгованості по заробітній платі,

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просить:

- застосувати відповідно до ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору, тобто 2549,17*0.8=2039,34 грн. та відстрочити їй сплату судового збору у розмірі 2039,34 грн. до ухвалення рішення;

- стягнути з Приватного акціонерного товариства «Центральна збагачувальна фабрика «Україна» (, адреса Україна, 85485, Донецька област, м. Селидовн, м. Українськ, вул. Богдана Хмельницького,1) на її користь заборгованість з заробітної плати у розмірі 135517 грн. 12 коп. та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з 01.10.2020 року по 01.04.2021 року у розмірі 254916 грн. 48 коп.;

- допустити негайне виконання рішення в частині стягнення всієї суми заборгованості по заробітній платі;

- справу розглянути у спрощеному провадженні без виклику і повідомлення сторін.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі суддею встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст. 175, 177 ЦПК України.

Згідно ч. 2 ст. 175 ЦПК України , позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Частиною 7 ст.177 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Відповідно до ч.1 ст.58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Згідно з ч.1, 4 ст.62 ЦПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним цифровим підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (ч. 7 ст. 62 ЦПК України).

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання (ч.8 ст.62 ЦПК України).

Суд, встановивши, що позовну заяву подано особою, яка … не має права її підписувати, повертає її позивачеві без розгляду (п.1 ч.4 ст.185 ЦПК України).

Аналіз вказаних норм свідчить, що:

- у разі подання позовної заяви вона має бути підписана позивачем або його представником, який має повноваження на момент подання;

- у випадку підписання позовної заяви представником, який не має повноважень на момент подання заяви, то вона має повертатися без розгляду, а не розглядатися по суті.

Якщо у суду виникли сумніви в тому, що документи на підтвердження повноважень представника є недостатніми, то суду слід залишити позовну заяву без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Аналогічний висновок висвітлений в постанові Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 185/2794/19.

Судом встановлено, що представником позивача підписано позовну заяву, однак до матеріалів позову не додано документів на безумовне підтвердження повноважень представника щодо права підпису позовної заяви від імені позивача. Тому з метою перевірки права представника позивача на подачу позовної заяви від імені позивача, останньому потрібно надати документ, яким передбачені права представника позивача.

Відтак, представнику ОСОБА_2 необхідно надати суду документи на підтвердження його повноважень на представництво інтересів позивача.

Згідно з ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, у позовній заяві позивач посилається як на підставу звільнення його від сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення заробітної плати у сумі 135517,12 грн. на положення п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», яким передбачено звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Суд погоджується з зазначеними підставами.

Також, представник позивача, звертаючись до суду з позовними вимогами про стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку, просив відстрочити йому сплату судового збору до ухвалення рішення, посилаючись на ч.2, 3 ст.4, ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Так, відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2023 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року встановлений у розмірі 2684 грн.

За п.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру до сплати підлягає судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.4 вказаного Закону, при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Відтак, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру про стягнення середнього заробітку - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (у даному випадку 254916,48х1%х 0,8 = 2039,33 грн.).

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу ст. 8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Такий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі №0940/2276/18 (провадження N 11-336апп20).

Отже, єдиною підставою за якою суд має право (однак не зобов`язаний) відстрочити чи розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати є врахування судом майнового стану заявника (позивача).

При цьому, особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно із ч. 1 ст. 81 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий/фінансовий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Натомість, визначення судом майнового стану сторони є оціночним і залежить від поданих доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Згідно з позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 04 липня 2018 року у справі № 686/114/16-ц, положення Закону України «Про судовий збір» не містять вичерпного й чітко визначеного (чіткого) переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи; у кожному конкретному випадку суд встановлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (п. 44 рішення ЄСПЛ у справі «Kniat v. Poland», заява № 71731/01; п. 63- 64 рішення ЄСПЛ від 26 липня 2005 року у справі «Jedamski and Jedamska v. Poland», заява № 73547/01).

Тобто, підтвердження рівня майнового стану сторони має бути повним та всестороннім, для чого особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна обґрунтувати та підтвердити свої доводи відповідними доказами, які б відображали усі аспекти майнової спроможності позивача сплатити передбачений законом розмір судового збору.

Разом з тим, жодних обґрунтувань щодо звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п.3 ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" та належних доказів на їх підтвердження позовна заява не містить. Відтак позивачу слід надати суду докази сплати ним судового збору у розмірі 2039,33 грн. за вимогу про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Згідно ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням зазначеного, відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, позовна заява підлягає залишенню без руху з повідомленням про це позивача та надання йому строку для усунення зазначених недоліків на протязі п`яти днів з дня отримання копії даної ухвали шляхом подання документу, що підтверджує повноваження представника позивача та документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі на рахунок Олександрівського районного суду Кіровоградської області: Отримувач кошті ГУК у Кіров.обл./тг с-щеОлекс/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37918230, Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA0011549, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу *;101;__________(реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ позивача), Олександрівський районний суд Кіровоградської області.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Керуючись ст. 177, 185, 260-261, 353 ЦПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення.

Позовну заяву предтавника ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Центральна збагачувальна фабрика «Україна» про стягнення заборгованості по заробітній платі та середнього заробітку за час затримки розрахунку, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків протягом п`яти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У випадку не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України.

Копію ухвали направити представнику позивача.

Ухвала суду в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: І.В. Максимович