Справа № 183/2995/22
№ 2/183/830/23
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 лютого 2023 року м. Новомосковськ
Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Парфьонова Д.О., за участі секретаря судового засідання Моісєєва К.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області, у порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Краснокутський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_3 про:
- виключення з актового запису № 23 від 31 березня 2021 року про народження доньки позивача ОСОБА_4 , вчиненого Краснокутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) даних про те, що батьком доньки позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є ОСОБА_2 , -
21 червня 2022 року позивач звернулась до суду із вищевказаним позовом.
В обґрунтування позову зазначила те, що з відповідачем ОСОБА_2 вони знаходилися в зареєстрованому шлюбі, який був зареєстрований виконавчим комітетом Піщанської сільської ради Куп`янського району Харківської області 19 серпня 1996 року. 12 лютого 2021 року шлюб між позивачем та відповідачем розірвано відповідно рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області справа №628/3279/20. З 01 липня 2018 року позивач фактично знаходиться в цивільному шлюбі, проживає з іншим чоловіком ОСОБА_3 . Також, позивач разом із ОСОБА_3 проживають в с. Городнє та виховують спільну дитину - ОСОБА_5 , 2021 року народження. Позивач зазначає, що на її звернення до Краснокутського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Богодухівському районі МЮУ Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції про виключення з актового запису про народження доньки даних про її батька надійшла відмова від 10.06.2022 року №210/24.3-12, у зв`язку з чим позивач змушена звернутись до суду з даним позовом. Відповідач зареєстрований у с. Піщане Куп`янського району Харківської області.
Розпорядженням Голови Верховного Суду України від 18 березня 2022 року № 11/0/9-22 змінено територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області і визначено Новомосковському міськрайонному суду Дніпропетровської області.
Ухвалою судді від 01 вересня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду у порядку загального позовного провадження та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання.
У підготовчому засіданні 05 жовтня 2022 року залучено до участі у справі у якості третьої особи ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 14 листопада 2022 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду.
У судовому засіданні 05 грудня 2022 року допитано свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .
Позивач у судове засідання 01 лютого 2023 року не з`явилась, 14 лютого 2023 року подала до суду заяву, у якій просила цивільну справу розглянути у судовому засіданні без її участі, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила задовольнити, не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, відзиву на позовну заяву чи клопотань про відкладення розгляду справи не подавав, тому суд вважає можливим провести розгляд справи за його відсутності.
Представник третьої особи-1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Третя особа-2 ОСОБА_3 у підготовчому засіданні повідомив, що визнає себе біологічним батьком ОСОБА_8 . У судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося, на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову з огляду на таке.
Судом установлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з 19 серпня 1996 року перебували у зареєстрованому шлюбі, який заочним рішенням Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 12 лютого 2021 року розірвано /а.с.08/.
Згідно з копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого 31 березня 2021 року Краснокутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), ОСОБА_2 є батьком, а ОСОБА_1 є матір`ю ОСОБА_8 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 /а.с.07/.
Матеріали справи містять заяву ОСОБА_3 від 18 червня 2022 року, якою він визнає себе батьком дитини ОСОБА_9 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , підтверджує, що він є батько дитини. Заява посвідчена старостою Краснокутської селищної ради Богодухівського району Харківської області Заєць Л.М., зареєстрована у реєстрі за № 56 /а.с.13/.
Свідок ОСОБА_6 надала показання, згідно з яких вона є знайомою ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . На протязі чотирьох років ОСОБА_1 та ОСОБА_3 живуть разом та поводять себе як сім`я приблизно з 2018-2019 року.
Свідок ОСОБА_7 надав показання, згідно з яких він є сусідом ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які живуть, як сім`я на протязі чотирьох років по АДРЕСА_1 .
Статтею 122 Сімейного кодексу України визначено, що дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.
Відповідно до ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 133 Сімейного кодексу України якщо дитина народилася у подружжя, дружина записується матір`ю, а чоловік - батьком дитини.
Статтею 134 Сімейного кодексу України передбачено, що на підставі рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.
Відповідно до ст.ст. 6, 9 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану», відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження.
Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану. Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану.
Пунктом 1.1 «Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання», затверджених наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 року за № 96/5 передбачено, що внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться відділами державної реєстрації актів цивільного стану районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міськрайонних, міжрайонних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством.
Відповідно до частин 1-3 статті 138 СК України жінка, яка народила дитину у шлюбі, має право оспорити батьківство свого чоловіка, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька дитини з актового запису про народження дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. До вимоги матері про внесення змін до актового запису про народження дитини встановлюється позовна давність в один рік, яка починається від дня реєстрації народження дитини.
Разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про поновлення строку позовної давності для звернення до суду, яке обґрунтовано введенням на території України воєнного стану та бойовими діями.
Відповідно до статті 20 СК України до вимог, що випливають із відносин, які він регулює, позовна давність не застосовується, крім випадків, передбачених частиною другою статті 72, частиною другою статті 129, частиною третьою статті138, частиною третьою статті 139 СК. Законодавець у частині першій статті 20 СК закріпив вичерпний перелік статей, до яких застосовується припис про сплив позовної давності. До них, як зазначено вище, належить і вимога про визнання батьківства особою (ч. 2 ст. 129 СК). Тому це положення є спеціальним і не може бути поширене на норми про визнання батьківства, передбачені в статті 128 кодексу. Крім того, законодавець у частині другій статті 20 СК передбачив субсидіарне застосування положень Цивільного кодексу, які стосуються позовної давності, до сімейних відносин у випадках, передбачених частиною першою статті.20 СК. Тому у випадках, передбачених частини другої 72, частини другої статті 129, частини третьої статті 138, частини третьої статті 139 СК, мають застосовуватися приписи, закріплені в частині третьої статті 267 ЦК, відповідно до якої позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. За відсутності заяв сторін, позовна давність застосуванню не підлягає.
Згідно з п. 11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», оспорити батьківство має право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК України), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК України), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка, як батька дитини. Вимога матері про виключення запису про її чоловіка, як батька дитини з актового запису про народження дитини може бути задоволена лише у разі подання іншою особою заяви про своє батьківство. Предметом доказування у таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Таким чином, суд, дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, ураховуючи наявність заяви ОСОБА_3 про визнання себе батьком дитини ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , показання свідків, які указують на проживання позивача та третьої особи-2 з 2019 року однією сім`єю, ураховуючи народження дитини у 2021 році, відсутності заперечень відповідача, дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Також, дитина - ОСОБА_9 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 .
24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації (надалі - РФ) проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено воєнний стан на всій території України. 14 березня 2022 Указом Президента України №133/2022 продовжений строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 строком на 30 діб. В подальшому діє воєнного стану в Україні продовжувалася відповідними Указами Президента України.
Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (окремі суди Запорізької, Харківської областей)» №11/0/9-22 від 18 березня 2022 року та відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ Куп`янського міськрайонного суду Харківської області на Новомосковський міськрайонний суд Дніпропетровської області.
За таких обставин, суд вважає визнати причини пропуску позивачем процесуального строку для звернення до суду поважними та поновити його.
Крім того, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, з урахуванням положень ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд дійшов до висновку про задоволення позову, з відповідача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору, понесені позивачем.
На підставі викладеного, керуючись ст. 138 СК України, ст. ст. 12, 81, 263, 264, 265 ЦПК України, суд, -
поновити ОСОБА_1 процесуальні строки для звернення до суду.
Позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Виключити з актового запису № 23 про народження ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , складеного 31 березня 2021 року Краснокутським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) відомості про ОСОБА_2 , як батька дитини.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 15 лютого 2023 року.

Учасники справи:

позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; РНОКПП НОМЕР_2 ; зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ;

відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП невідомий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ;

третя особа-1 Краснокутський районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), місцезнаходження за адресою: Харківська область, м. Краснокутськ, вул. Миру, буд. 152;

третя особа-2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ; РНОКПП НОМЕР_3 ; зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя Д.О. Парфьонов