Справа № 364/184/23
Провадження № 2/364/89/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.03.2023 , суддя Володарського районного суду Київської області Моргун Г. Л., ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України № НОМЕР_3 , № тел.: НОМЕР_4 )

представник позивачки за довіреністю ОСОБА_2 ( РНОКПП НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_3 , № тел. НОМЕР_6 )

до Володарської селищної ради Білоцерківського району Київської області (, адреса: 09301, пл. Миру, 4, смт Володарка, Білоцерківського району, Київської області, засоби зв`язку: № тел. НОМЕР_7 )

про визнання права власності на спадкове майно ,

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_2 20.03.2023 звернувся до Володарського районного суду Київської області з позовом про визнання права власності на спадкове майно в інтересах ОСОБА_1 .

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви на предмет дотримання позивачем загальних вимог цивільного процесуального законодавства щодо форми звернення та повноважень на здійснення представництва інтересів особи, яка звертається до суду, суддею встановлено, що позов підписано особою, яка не має відповідних повноважень, як того вимагає законодавство.

Принцип диспозитивності цивільного судочинства визначений у статті 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 175 ЦПК України позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, який законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини першої статті 58 Цивільного процесуального кодексу України, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ч. 7 ст. 177 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Повноваження адвоката як представника підтверджується довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» (ч. 4 ст. 62 ЦПК України).

Відповідно до статті 59 ЦПК України права, свободи та інтереси малолітніх осіб віком до чотирнадцяти років, а також недієздатних фізичних осіб захищають у суді відповідно їхні законні представники ( батьки, усиновлювачі, опікуни чи інші особи, визначені законом). Права, свободи та інтереси неповнолітніх осіб віком від чотирнадцяти до вісімнадцяти років, а також осіб, цивільна дієздатність яких обмежена, можуть захищати у суді відповідно їхні батьки, усиновлювачі, піклувальники чи інші особи, визначені законом. Суд може залучити до участі в таких справах неповнолітню особу чи особу, цивільна дієздатність якої обмежена.

Повноваження законного представника підтверджуються свідоцтвом про народження малолітньої чи неповнолітньої дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна тощо.

Вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, вважаю, що позовну заяву слід повернути за таких підстав.

Вказаний позов підписаний ОСОБА_2 , але в матеріалах справи відсутні будь які докази на ствердження його повноважень, як адвоката або ж як законного представника ОСОБА_1 . Позивачка є повнолітньою, а матеріалів, які б вказували на її недієздатність чи обмежену правоздатність матеріали позовної заяви не містять.

Таким чином, право особи на звернення до суду кореспондується з її обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур), в тому числі, вимог стосовно оформлення позовних заяв, скарг та інших документів, що подаються до суду.

А відтак вказаний позов підписаний особою, яка не має права на його підписання.

Відповідно до ст.185 ч.4 п.1 ЦПК України позовна заява повертається у випадку, якщо позовну заяву підписано особою, яка не має права її підписувати.

В зв`язку з чим, виходячи з вищевказаної імперативної норми, за встановлених обставин, приходжу до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви особі яка не мала права її підписувати.

Відповідно до ст.185 ч.7 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення. А тому позивач має право повторно звернутись з вищевказаним позовом у встановленому законом порядку.

Також варто взяти до уваги практику Європейського суду з прав людини, сформульовану в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), де зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Таким чином, повернення позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки після усунення вказаних вище невідповідностей вимогам закону, позивач має право повторного звернення до суду із позовом.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ч.4 п.1, 258-260 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Володарської селищної ради Білоцерківського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно - повернути особі, які звернулася до суду ( ОСОБА_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_3 ).

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Учасник справи, якому копія ухвали не була вручена в день її складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г. Л. Моргун