Справа № 404/1476/23
Номер провадження 2/404/294/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2023 року місто Кропивницький

Суддя Кіровського районного с уду міста Кіровограда Людмила Дмитріївна Кулінка, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про розірвання шлюбу укладеного з ОСОБА_2 , з підстав неможливості збереження сім`ї. Шлюб зареєстрований 04 червня 2016 року Кіровським районним у місті Кіровограді відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, про що складено відповідний актовий запис № 231.

Частиною другою статті 175 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до вимог частини шостої статті 43 Цивільного процесуального кодексу України процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно із частиною восьмої статті 43 Цивільного процесуального кодексу України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Відносини, які виникають у разі застосування електронно-цифрового підпису та електронного документообігу, врегульовані Законом України «Про електронні довірчі послуги» від 05.10.2017 року та Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг» від 22 травня 2003 року та іншими підзаконними нормативно-правовими актами.

У відповідності до частини першої статті 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», де визначено, що електронний документ - це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (частина перша -друга 2 статті 6 зазначеного Закону).

Положення зазначених законодавчих актів надають електронному цифровому підпису статус аналогу власноручного підпису, створюють правову основу для застосування електронного цифрового підпису і здійснення юридично значущих дій шляхом електронного документообігу. Тобто, електронний підпис:- засвідчує, що підписаний документ надходить від особи, яка його підписала;- є гарантією того, що підписаний документ не зазнав корегування з боку третіх осіб;- позбавляє особу, яка підписала документ, можливості відмовитися від зобов`язань, викладених у цьому документі.

Накладання електронного цифрового підпису (підписування) - це операція, яка здійснюється відправником (підписувачем) документу із використанням його таємного ключа. При виконанні цієї операції на вхід відповідної програми подаються дані, які треба підписати, та таємний ключ підписувача. Програма створює із даних за допомогою таємного ключа унікальний блок даних фіксованого розміру (власний електронний цифровий підпис), який може бути справжнім тільки для цього таємного ключа та саме для цих вхідних даних. Тобто, електронний цифровий підпис - це своєрідний «цифровий відбиток таємного ключа і документа».

Відповідно до частини восьмої статті 14 Цивільного процесуального кодексу України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Верховний Суд у постанові від 30 березня 2021 року у справі №530/544/16 виклав правовий висновок та зазначив, що чинне процесуальне законодавство не забороняє учаснику справи звернутися з процесуальними документами до суду шляхом направлення їх на офіційну електронну адресу суду з обов`язковим скріпленням їх власним електронним цифровим підписом учасника справи

Оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги" (частина перша статті 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

При цьому в порушення вищевказаних вимог, на офіційну електронну адресу суду надійшла позовна заява з додатками від ОСОБА_3 з поштвої скриньки « ІНФОРМАЦІЯ_1 », з яких встановлено, що електронний цифровий підпис не накладено ні на позовну заяву, ні на додатки до неї, оскільки останні не містять розширення «.p7s», тобто на адресу суду надійшли копії заяв та доданих до них документів - без підпису їх електронним цифровим підписом у встановленому законодавством порядку, що підтверджується актом Кіровського районного суду міста Кіровограда від 02 березня 2023 року.

Таким чином, надіслані електронною поштою на офіційну електронну адресу суду документи мають статус інформаційного, оскільки, не зазначені докази щодо проведення відповідної реєстрації заявника в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Тобто в порушення вищевказаних процесуальних норм, позовна заява ОСОБА_1 не підписана позивачем або її представником.

Отже, до заяви застосовуються наслідки пункту 1 частини четвертої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України згідно якого заява повертається, коли заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

На підставі вищевикладеного, керуючись пунктом 1 частини четвертої статті 185, статтею 353 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ; місце проживання: АДРЕСА_2 ) до ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_3 ) про розірвання шлюбу, повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу положення частини сьомої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України, повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст судового рішення складено 28.03.2023 року.

Суддя Кіровського районного

суду міста Кіровограда Людмила КУЛІНКА

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда Л. Д. Кулінка