Справа №336/811/23
Провадження № 2/336/1007/2023
УХВАЛА

про відмову у задоволенні заяви

про розгляд справи за правилами загального позовного провадження

17 лютого 2023 року Шевченківський районний суд м.Запоріжжя в складі судді Карабак Л.Г., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу за договором позики,-

В С Т А Н О В И В:

рух справи

26.01.2023 року зазначена надійшла вказана позовна заява, в якій позивач ОСОБА_2 просить суд: стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за договором позики в сумі 300776,40 грн.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.01.2023 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено суддю Карабак Л.Г.

Ухвалою від 01.02.2023 року, вказаний позов прийнято до провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, копія ухвали про відкриття провадження, позовна заява із додатками надіслана відповідачеві на адресу, за якою він має офіційну реєстрацію.

Заява про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та її обґрунтування.

16.02.2023 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідне клопотання обґрунтовано, зокрема, тим, що на думку заявника, існує необхідність у розгляді вказаної справи за правилами загального позовного провадження, оскільки сума заявлена позивачем на стягнення є не коректною та ним позов не визнається.

Мотиви суду

Частиною 1 ст. 277 ЦПК України визначено, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Вирішуючи питання про те, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, як це передбачено п. 4 ч. 1 ст. 187 ЦПК України, суд взяв до уваги, зокрема виходив з ціни позову, яка не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, критерії, визначені ст. 11, ч. 3 ст. 274 ЦПК України, а також те, що справа не підпадає під категорії, визначені ч. 4 ст. 274 ЦПК України, у зв`язку з чим суд визнав таку справу малозначною, як таку, що є справою незначної складності.

З урахуванням зазначеного суд визначив порядок розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження із викликом сторін.

Відповідно до 4 ст. 277 ЦПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Статтею 11 ЦПК України передбачено, що суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Суд враховує, що перелік справ, які в обов`язковому порядку підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження наведено у ч. 4 ст. 274 ЦПК України:

1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя;

2) щодо спадкування;

3) щодо приватизації державного житлового фонду;

4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу;

5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Справа, у якій предметом розгляду є заборгованість за договором позики, до категорій спорів, для яких законом передбачено розгляду в порядку зального позовного провадження, не відноситься.

Крім того, ч. 4 ст. 193 ЦПК України встановлено, що у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

У справі, що є предметом розгляду зустрічного позову не подано.

Згідно з ч. 3 ст. 274 ЦПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Клопотання заявника не обґрунтовано необхідністю реалізації свого права на заявлення клопотань, витребування доказів, тощо. Заявник посилається на невизнання позову.

Проте наразі матеріали справи не містять будь-яких заяв, призначення судом розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження не перешкоджає учасникам провадження подати відповідні заяви та відзиви в порядку, передбаченому ЦПК України. Наразі обсяг доказової бази у справі не є значним.

Кількість учасників у даній справі не впливає на їх можливість надавати письмові заяви у справі.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд наголошує, що спрощене провадження (як з викликом, так і без виклику сторін) спрямоване на всебічний, повний та об`єктивний розгляд справи з дослідженням всіх наданих сторонами доказів, вивченням всіх заяв сторін по суті справи, тобто спрощене провадження без виклику сторін не є провадженням в якому розглядаються безспірні вимоги.

Сторони не позбавлені можливості викласти свої доводи, аргументи, міркування, заперечення у письмових заявах по суті справи, надавати суду свої докази на спростування взаємних вимог та заперечень у строки визначені судом або законом, та в повній мірі користується правами, передбаченими ЦПК України.

Сторони мають можливість реалізувати своє право на ознайомлення з матеріалами справи у встановленому законом порядку.

Усі наявні у сторін докази безперешкодно можуть бути надані ними суду в межах розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін (письмовому провадженні).

З наявних матеріалів справи необхідності продовження розгляду справи в загальному порядку не вбачається.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають здійснення судового розгляду в порядку загального позовного провадження.

Як зазначено, зокрема, в ухвалі Великої Палати Верховного суду від 14.05.2019 у справі № 522/7636/14-ц (провадження № 14-636цс18), бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Зважаючи на обставини справи, підстави для задоволення клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження - відсутні.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 12, 13, 43, 49, 174, 258-261, 277, 279 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

заяву ОСОБА_1 про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л. Г.Карабак