Справа № 291/1110/23
Ружинський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 вересня 2023 року
Суддя Ружинського районного суду Житомирської області Митюк О.В., розглянувши матеріали скарги представника скаржника Омельчука Ігора Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на бездіяльність старшого державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Гладишка Олександра Михайловича,-
18 серпня 2023 року представник скаржника ОСОБА_2 звернувся до Ружинського районного суду Житомирської області з вказаною скаргою.
За змістом скарги представник скаржника ОСОБА_2 просить поновити строк оскарження постанови старшого державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладишка Олександра Михайловича, якою на боржника ОСОБА_1 дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 адреса: АДРЕСА_1 накладено штраф на користь держави у розмірі 1700 грн., скасувати постанову старшого державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладишка Олександра Михайловича, якою на боржника ОСОБА_1 дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 адреса: АДРЕСА_1 накладено штраф на користь держави у розмірі 1700 грн.
В обґрунтування скарги зазначає, що на виконанні Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) у виконавчому провадженні 60208031, перебуває виконавчий лист, виданий у справі № 291/228/16-ц. 01.08.2023 року, старшим державним виконавцем Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладишком Олександром Михайловичем, винесено постанову, якою на боржника ОСОБА_1 накладено штраф на користь держави у розмірі 1700 грн. Підставою для накладення штрафу у постанові зазначено, що при проведенні 31.07.2023 року виконавчих дій щодо виселення ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 з квартири АДРЕСА_2 боржниця ОСОБА_1 перешкоджала проведенню виконавчих дій щодо виселення, а саме відмовилась відчинити двері в квартиру для проведення виконавчих дій щодо виселення зазначених осіб. Ця, зазначена у постанові обставина, яка вказана підставою для накладення штрафу, не відповідає дійсності. Так, виконанню підлягає виконавчий документ про виселення ОСОБА_1 з квартири АДРЕСА_2 з наданням жилого приміщення. Старший державний виконавець Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Гладишко Олександр Михайлович не вчиняв дій щодо надання іншого житлового приміщення. Скаржник звертає увагу, що розвалена хата, наповнена гробами, не є приміщенням, яке за законом може вважатися житловим приміщенням, в яке можна виселити людей. З даного приводу до Ружинського суду подано позов про визнання недійсним рішення про визнання нечинним рішення виконавчого комітету Ружинської селищної ради Житомирської області № 16 від 22.01.2022 року. Рішення у справі 291/561/23 на даний час не прийняте. Таким чином, оскільки старший державний виконавець не мав наміру виконувати рішення в повному обсязі - а сама не мав наміру та можливості виконати рішення в частині надання боржнику іншого житла, правомірно стверджувати, -що факту виконання судового рішення не здійснювалося. Мало місце лише намагання викинути сім`ю з неповнолітньою дитиною на вулицю, що є недопустимим. Крім цього, ОСОБА_1 зазнала цькування та погроз фізичною розправою від невідомих осіб, які за знаходилися на вулиці. Ця обставина стала окремою підставою для їх недопущення до житла. За вказаних обставин, оскільки ОСОБА_6 не перешкоджала виконанню судового рішення (воно не виконувалося так, як зазначено у виконавчому документі) постанова про накладення щтрафу є незаконною. Оскаржувану постанову боржник отримала поштою 11.08.2023 року.
Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.
Згідно ч. 1 ст. 449 ЦПК скаргу може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права або свободи; у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її права, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.
Відповідно до ч. 2 ст. 449 ЦПК України пропущений з поважних причин строк для подання скарги може бути поновлено судом.
Частиною 2 ст. 126 ЦПК України передбачено, що документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Разом із тим, згідно роз`яснень, які містяться в п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року N 6, відповідно до статті 385 ЦПК скаргу на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби може бути подано до суду у десятиденний строк, а при оскарженні постанови про відкладення провадження виконавчих дій - у триденний строк, які обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав чи свобод. Також суди повинні враховувати, що коли в законі встановлено спеціальний порядок обчислення строків звернення заявника зі скаргою до суду (наприклад, стаття 26 - оскарження постанови про відмову у відкритті виконавчого провадження, стаття 58 - оскарження оцінки майна, визначеної за результатами рецензування звіту про оцінку майна (Закону про виконавче провадження), їх перебіг має визначатися за цими нормами, а не за нормами статті 385 ЦПК. Такі строки є процесуальними, можуть бути поновлені за наявності поважних для цього причин за заявою заявника, яка подається одночасно зі скаргою або викладається в скарзі у вигляді клопотання. При вирішенні питання про поновлення строку на подання скарги на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби суд має виходити з того, що у відповідному законодавстві не міститься перелік таких поважних причин, їх з`ясовують у кожному конкретному випадку залежно від обставин справи. Наприклад, при оскарженні бездіяльності зазначених осіб у вигляді невжиття заходів з примусового виконання судового рішення до уваги може бути взято ті обставини, що стягувач, який подав до відповідного органу заяву про відкриття виконавчого провадження і не отримав у визначений законом строк (з урахуванням поштового обігу) задоволення своїх вимог, вважається обізнаним про ймовірність порушення його прав у виконавчому провадженні незалежно від того, чи отримав він від державного виконавця певні процесуальні документи та чи ознайомлений він із матеріалами виконавчого провадження. Якщо скаргу подано з пропуском строку, встановленого законом, та відсутнє клопотання про його поновлення, така скарга суддею одноособово залишається без розгляду при її прийнятті та повертається заявникові. При цьому заявникові може бути роз`яснено право на повторне звернення до суду на загальних підставах.
Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.
Виходячи з принципу змагальності в цивільному процесі, прав та обов`язків сторін у справі, визначених Цивільним процесуальним кодексом України, суд виключно з ініціативи та в межах доводів сторін може поновити строк звернення до суду за обґрунтованим їх зверненням.
Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку. Зазвичай це обставини, що не залежать від волі такої особи.
Норми цивільного процесуального законодавства не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі підстави визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
При цьому поважними причинами пропущення строку є обставини, що позбавили особу можливості подати заяву у визначений законом строк, вони об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення заявника і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами, що унеможливили або суттєво ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Ці обставини мають бути підтверджені належними та допустимими доказами.
В постанові Великої палати Верховного суду від 03 жовтня 2018 року у справі N 320/7888/16-ц вказано, що стосується дотримання процесуальних строків, то, слід вважати, що сторони повинні таких дотримуватись та пропуск таких, за загальним правилом, призводить до втрати права особою на вчинення певної процесуальної дії у даному випадку на подання скарги.
Представник скаржника у своїй скарзі посилається на те, що оскаржувану постанову боржник отримала поштою 11.08.2023 року.
Однак доказів того, що скаржник була позбавлена можливості у строки, визначені ЦПК України, звернутись до суду зі скаргою на бездіяльність державного виконавця та поважності причини пропуску строку для звернення до суду в певний період не подано, оскільки до суду зі скаргою звернулася 18.08. 2023 року.
Отже, скаржник ОСОБА_1 пропустила строк звернення до суду зі скаргою в порядку ст.447 ЦПК України, не навела об`єктивних та непереборних обставин неможливості дотримання процесуального строку, а тому суд не вбачає підстав для поновлення скаржнику строку для звернення до суду зі скаргою на бездіяльність державного виконавця та вважає за необхідне відмовити у поновленні такого строку.
У зв`язку з чим скарга представника скаржника ОСОБА_2 підлягає залишенню без розгляду, так як нею пропущено процесуальний строк для звернення до суду зі скаргою на бездіяльність державного виконавця.
Залишення скарги без розгляду не перешкоджає зверненню до суду зі скаргою за умови подання клопотання про поновлення пропущеного строку та належного його обґрунтування.
Керуючись ст.ст. 126, 127, 447-449 ЦПК України, суддя,
Відмовити в задоволенні клопотання представника скаржника ОСОБА_2 про поновлення строку на звернення до суду зі скаргою на бездіяльність старшого державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Гладишка Олександра Михайловича.
Скаргу представника скаржника Омельчука Ігора Миколайовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 на бездіяльність старшого державного виконавця Бердичівського відділу державної виконавчої служби у Бердичівському районі Житомирської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ) Гладишка Олександра Михайловича залишити без розгляду та повернути її представника заявника.
Роз`яснити, що особи, заяви яких залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, мають право звернутися до суду повторно.
Копію ухвали направити заявнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя О. В. Митюк.