Справа № 369/8832/18
Провадження №6/369/20/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

за участю: секретаря Житар А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про усунення перешкод у здійсненні права власності на земельну ділянку та зобов`язання провести перебудову

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа № 369/8832/18 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, - ОСОБА_3 , про усунення перешкод у здійсненні права власності на земельну ділянку та зобов`язання провести перебудову.

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення, у якій вона просила суд відстрочити виконання Постанови Київського апеляційного суду від 14 квітня 2021 року по справі №369/8832/18 за виконавчим листом від 29.07. 2021 року №369/8832/18 від 31 березня 2022 року.

Заява обгрунтована тим, що Постановою Державного виконавця Вишневого відділу державної виконавчої служби у Бучанському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції Тертичної В.В. від 25.11.2021 р. виконавче провадження №67661676, яким зобов`язано боржника: усунути перешкоди ОСОБА_2 у здійсненні права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :02:008:5012, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , для чого зобов`язати ОСОБА_1 знести частину межової споруди у вигляді огорожі, встановленої навколо будинку АДРЕСА_1 , що знаходиться в межах належної ОСОБА_2 земельної ділянки з кадастровим номером :02:008:5012. Боржник погоджується добровільно виконати рішення суду, однак не може зробити це із-за ускладнених обставин у зимовий період. Виконання рішення суду пов`язане із проведенням демонтажу, будівельних конструкцій огорожі на земельній ділянці. Дана огорожа встановлена на фундаменті, а її знесення потребує використання спеціальної техніки та сприятливих погодних умов.

В зв`язку із зимовою порою року, враховуючи несприятливі погодні умови в зимовий період - засніженість, ожеледиця, снігові замети, мерзлу землю тощо, все це буде обмежувати доступ спеціальної техніки, ускладнювати демонтажні роботи або взагалі робити їх неможливими.

Заявник зазначає, що виконання боржником фактичних дій на користь стягувача згідно вказаного рішення суду є утрудненим в зимовий період. Такі обставини заявниця вважає, що є підставою для відстрочення виконання рішення боржника, яке просить надати терміном до 31 березня 2022 року, так як згідно загальнодоступної інформації із погодних сайтів у мережі інтернет, прогнозовані морози до кінця березня 2022 року.

Вирішуючи питання про відстрочення виконання судового рішення, заявниця просила суд врахувати відсутність її вини у виникненні спору, оскільки вона спірну огорожу не встановлювала, а придбала земельну ділянку, на якій вона вже була розміщена, про що вказано у договорі купівлі-продажу.

Тому на підставі вищевказаного просила суд заяву задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду заяву передано судді Дубас Т.В.

У судове засідання сторони не з`явились. Про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

30.03.2023 заявник ОСОБА_1 подала клопотання про відкладення судового засідання, у зв?язку з перебуванням її за межами країни.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.

Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.

Окрім того, учасники справи мають можливість викласти будь-які клопотання чи пояснення у письмовому вигляді та направити на електронну пошту суду або направити засобами поштового зв`язку.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (Серявін та інші проти України, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, змістом яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Вивчивши доводи та обґрунтування заяви ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи та надані суду докази, суд доходить до наступного висновку.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 жовтня 2020 року у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовлено.

Додатковим рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 грудня 2020 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення у справі задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 14 000 грн та витрати на проведення експертизи у розмірі 17 675 грн.

Постановою Київського апеляційного суду від 14 квітня 2021 року апеляційні скарги ОСОБА_2 задоволено частково.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 01 жовтня 2020 року та додаткове рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02 грудня 2020 року скасовано та ухвалено нове судове рішення.

Позов ОСОБА_2 задоволено частково.

Усунено перешкоди ОСОБА_2 у здійсненні права власності на земельну ділянку з кадастровим номером № :02:008:5012, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язавши ОСОБА_1 знести частину межової споруди у вигляді огорожі, встановленої навколо будинку АДРЕСА_1 , що знаходиться у межах належної ОСОБА_2 земельної ділянки з кадастровим номером № :02:008:5012.

У задоволенні іншої частини позову відмовлено.

Стягнуто із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати в розмірі 1 054,05 грн.

Постановою Верховного суду від 24 листопада 2021 року, касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Додаткову постанову Київського апеляційного суду від 14 червня 2021 року залишено без змін.

Звертаючись із заявою про відстрочення виконання рішення суду, ОСОБА_1 зазначила, що виконання вказаного рішення суду є утрудненим в зимовий період, а також просила суд врахувати відсутність її вини у виникненні спору, оскільки вона спірну огорожу не встановлювала, а придбала земельну ділянку, на якій вона вже була розміщена, про що вказано у договорі купівлі-продажу.

Згідно зі статтею 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність. Вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановленні його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу.

Відповідно до статті 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Статтею 81 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини першої статті 435 ЦПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Частинами четвертою, п`ятою вказаної статті визначено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Згідно із статтею 33 ЗУ «Про виконавче провадження» за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що при вирішенні заяви державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Відстрочення виконання рішення - це відтермінування у часі належного строку виконання рішення суду в цілому. Надання відстрочки судом полягає у визначенні нової конкретної, більш пізньої ніж первинна, дати, з настанням якої й після завершення строку відстрочки рішення має бути виконано повністю.

Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

При розгляді заяв щодо відстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків відтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав для відтермінування має бути доведена боржником. Строки відтермінування знаходяться у прямій залежності від обставин, що викликають необхідність надання додаткового строку для повного виконання рішення суду. Надання такого не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника, натомість повинне базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувачів і боржників.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Отже, відстрочення виконання рішення суду є таким законодавчо врегульованим механізмом відтермінування поновлення порушеного права стягувача, який ґрунтується на об`єктивних, виняткових обставинах, застосування яких не призводить до шкоди сутності права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, ратифікованою Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР.

Наведені заявником обставини, що перешкоджають виконанню судового рішення, суд не може повною мірою оцінити в розрізі їх впливу на об`єктивну можливість виконати судове рішення у визначений строк або в строк встановлений у разі задоволення заяви, оскільки не конкретизовано та не описано, як кожна з наведених обставин впливає на можливість виконання зазначеного рішення.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 не надала суду доказів на підтвердження наявності обставин, які мають винятковий характер.

Керуючись статтями 260-261, 435 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: ОСОБА_3 , про усунення перешкод у здійсненні права власності на земельну ділянку та зобов`язання провести перебудову - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Тетяна ДУБАС