___________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2-ві/947/6/23
УХВАЛА

про відмову у задоволенні відводу судді

14.03.2023 року м. Одеса

Суддя Київського районного суду м. Одеси Літвінова І.А., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Луняченка Валеріана Олександровича, головуючого по розгляду заяви ТзДВ « Страхова компанія Гардіан» про перегляд заочного рішення по цивільної справі № 947/13504/22 за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ТУРИСТ» (м. Одеса, Гагарінське плато, 5), Товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова компанія «Гардіан» (м. Київ, вул. Саксаганського, 96), третя особа - ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 01.12.2022 року по справі № 947/13504/22 були задоволені позовні вимоги ОСОБА_1 та стягнуто на його користь з Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Гардіан» матеріальну шкоду в розмірі 71 708 (сімдесят одна тисяча сімсот вісім) гривень 56 копійок та матеріальну шкоду в розмірі 21 124 (двадцять одна тисяча сто двадцять чотири) гривні 80 копійок. Також стягнуто в рівних частках з Товариства з обмеженою відповідальністю «Турист» та Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Гардіан» на користь ОСОБА_1 3500 (три тисячі п`ятсот) гривень витрат на оплату висновку експерта за проведення експертизи та 10000 (десять тисяч) гривень вартості витрат на професійну правничу допомогу та суму судового збору, сплаченого за подачу позову до суду у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 копійок.

Від Товариства з додатковою відповідальністю «Страхова компанія «Гардіан» надійшла заява про перегляд заочного рішення.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.01.2023 року головуючим у справі визначено Луняченко В.О.

01.03.2023 року від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід судді Луняченко В.О. у зв`язку із наявністю обставин, яки викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Такими обставинами заявник визначає той факт, що суддя під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення зробив порушення діючого законодавства:

1) Не надав, у порушення вимог ч. 2 ст. 212 ЦПК України, позивачу копію заяви СК « Гардіан» про розгляд їх заяви у режимі відеоконференції;

2) Не прийняв до уваги відсутність технічної можливості проведення у Київському районному суді м. Одеси розгляд справ у режимі відеоконференції;

3) не врахував, що ризики технічної неможливості проведення відеоконференції поза межами суду несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Враховуючи вищевикладене заявник вважає, що суддя або не має достатнього рівня кваліфікації або не має неупередженості (бо він прийняв сторону відповідача).

02.03.2023 року ухвалою суду (головуючий - Луняченко В.О.) заяву ОСОБА_1 про відвід судді Луняченка Валеріана Олександровича визнано необґрунтованою та заяву про відвід головуючого передано для автоматичного визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу для розгляду питання відводу по суті в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України.

Частиною 1 статті 129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

З 15.12.2017 року (в редакції Закону № 460-IX від 15.01.2020), діючим Цивільним процесуальним кодексом України встановлений порядок розгляду відводу судді та врегульовані підстави для відводу.

Згідно вимог ч. 1-4 ст. 40 ЦПК питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід. Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до вимог ч.ч. 7, 8, 11 вищезазначеної статті, питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід судді може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід судді, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід судді. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Підстави для відводу судді у цивільному процесі врегульовані статтями 36,37 ЦПК.

Статтею 36 ЦПК встановлено:

Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, щодо недопустимості повторної участі судді в розгляді справи.

В даному випадку підставами відводу головуючого Луняченка В.О. зі сторони заявника ОСОБА_1 зазначені сумніви у неупередженості, які викликані тим, що суддя, як вказує заявник, призначивши розгляд заяви про перегляд заочного рішення у режимі відеоконференції не врахував позиції позивача та не врахував відсутність технічної можливості проведення такої відеоконференції та наслідки неможливості її проведення, чим порушив права позивача на судовий захист.

«Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру» Ст. 6 Європейської Конвенції «Про захист прав людини».

Даний принцип права сторін на справедливий суд та відкритість розгляду справи відноситься до всіх стадій розгляду будь-якої справи, окрім випадків прямо встановлених законом ( закритий судовий розгляд ).

Під час розгляду справи № 947/13504/22 суд (головуючий - Салтан Л.В.) перейшов до розгляду справи у заочному порядку, який врегульований главою 11 Цивільного процесуального кодексу України.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача ( ст. 284 ЦПК України).

Особливість розгляду справи у заочному провадженні з винесенням відповідного рішення означає, що під час розгляду справи по суті відповідача не з`явився до суду та не надав до суду заяви по суті справи, тобто аргументи сторони стосовно суті спору знаходились під час винесення рішення поза межами дослідження суду.

Саме для збереження балансу прав сторін на справедливий розгляд справи, з урахуванням позиції кожної сторони по суті спору законодавець надав відповідачу право, у випадку винесення судом заочного рішення, надати суду, який безпосередньо розглядав справу свою позицію та наявні докази, які можуть суттєво вплинути на вирішення спору.

За змістом ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто саме під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд повинен з`ясувати наявність або відсутність порушення балансу інтересів сторони, яка подала відповідну заяву, для чого і проводиться судове засідання за участю всіх учасників справи.

Право сторони бути присутнім у судовому засіданні безпосередньо або в режимі відеоконференції прямо передбачене положеннями статті 212 ЦПК України.

Відмова судом у проведенні такої відеоконференції за змістом зазначеної статті можлива лише при технічної відсутності в суді проведення такого відео зв`язка, а у Київському районному суді м. Одесі наявні спеціально обладнанні зали судових засідань для проведення судових засідань у режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 24.02.2023 року (головуючий - Луняченко В.О.) було задоволено клопотання представників СК «Гардіан» про проведення судового засідання по розгляду заяви про перегляд заочного рішення 27.02.2023 року о 12:00 годин у залі судового засідання у режимі відеоконференції.

До судового засідання були викликані всі учасники процесу, в тому числі і позивач. Однак о 12:00 було знеструмлено електромережу суду, що підтверджується актом № 31 від 27.02.2023 року (щодо знеструмлення електромережі суду, вихід з ладу сервера автоматизованої системи документообігу суду та інші умови, що впливають на безперебійність та функціонування автоматизованої системи) за підписом в.о. керівника апарату суду Крамаренка К.П., консультанта суду Коржової А.В., головного спеціаліста з інформаційних технологій суду Дудніка О.Г. З цих підстав технічної можливості проведення судового засідання як у режимі відеоконференції так і самого судового засідання з технічним записом судового засідання не було.

Таким чином судове засідання не було проведено з технічних причин, які не залежали від заявника, а тому застосування вимог статті 212 ЦПК України щодо покладення ризику технічної неможливості проведення судових засідань в режимі відеоконференції на заявника є неможливим.

Також посилання позивача на воєнний стан, як на підстави відмови у проведення судового засідання у режимі відеоконференції та обов`язкової присутності представників у судовому засіданні, на думку суду, не є прийнятними з урахуванням того, що саме під час воєнного стану позивач просить зобов`язати представників приїхати до судового засідання з іншого міста.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (N 33949/02, § 49-52, від 09 листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначено Верховним Судом в ухвалі від 14 липня 2020 року у справі

№ 826/11409/17 для підтвердження порушення (або можливого порушення) суддею принципу неупередженості, заявнику потрібно довести наявність відповідних зазначених вище суб`єктивних та/або об`єктивних елементів стандарту неупередженості (зокрема, але не винятково, йдеться про такі ознаки, як особисте переконання та поведінка конкретного судді, що вказують на його безпосередню зацікавленість у результатах розв`язання справи, неналежне забезпечення конкретним судом та його складом, визначеним для розгляду справи, дотримання процесуальних прав і свобод сторін та осіб, які беруть участь у справі, тощо).

Верховний Суд підкреслює, що не можуть бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Сам по собі факт звернення учасника справи із заявою про відвід не може бути підставою для відводу такому головуючому, так як зворотне може привести до зловживання сторонами, які не згодні із визначеним автоматизованою системою головуючим по справі, до маніпулювання порядком призначення головуючих по справі через звернення із відповідними заявами чи скаргами, що також підтверджується і вищевикладеною позицією Ради суддів України у рішенні від 01 березня 2019 року за №13 «Про внесення змін до рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34» було вирішено внести зміни до рішення Ради суддів України від 08 червня 2017 року № 34 «Про роз`яснення деяких питань щодо конфлікту інтересів».

Перевіркою обставин, пов`язаних із діями судді Луняченка В.О. при здійсненні провадження у цивільній справі № 947/13504/22 (провадження № 2-п/947/9/23), судом не встановлено фактичних доказів наявності упередженості чи особистої заінтересованості судді, певних прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Приписами частини одинадцятої статті 33 ЦПК України визначено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про відвід судді є безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню.

На цей час судом не встановлено випадків, що унеможливлюють участь судді Київського районного суду м. Одеси Луняченка В.О. у розгляді цивільної справи № 947/13504/22 (провадження № 2-п/947/9/23).

Відповідно до частини дев`ятої статті 40 ЦПК України за результатами вирішення заявленого відводу суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 33, 40, п. 2 ч. 2 та ч. 4 ст. 44, ст. 185, п. 11 ч. 1 ст. 257, ст. ст. 260, ч. 2 ст. 261, ч. 2 ст. 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Одеси Луняченка Валеріана Олександровича від розгляду цивільної справи № 947/13504/22 (провадження № 2-п/947/9/23) - відмовити.

Справу № 947/13504/22 передати попередньому складу суду для продовження провадження.

Попередити учасників цивільної справи № 947/13504/22 про неприпустимість зловживання процесуальним правами.

Роз`яснити учасника справи, що залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її складення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Копію ухвали направити учасникам справи до відома.

Можливість отримати інформацію щодо справи, що розглядається, учасники справи мають на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет. Веб-адреса сторінки: https://court.gov.ua/fair/sud1512/.

Суддя Літвінова І. А.