УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження та

призначення справи до судового розгляду по суті

16 березня 2023 року м. Мукачево Справа № 303/444/23

2/303/965/23

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

у складі: головуючого - судді Кость В.В.

секретар судового засідання Немеш Г.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Мукачево матеріали цивільної справи

за позовом ОСОБА_1 від імені якого діє ОСОБА_2

до відповідача ОСОБА_3

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба в справах дітей Мукачівської міської ради

про скасування усиновлення

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду перебуває вищевказана цивільна справа.

На підставі ухвали суду від 30 січня 2023 року по справі призначено підготовче судове засідання.

За клопотанням позивача та представника третьої особи підготовче засідання було відкладено судом два рази (23.02.2023, 02.03.2023).

16.03.2023 від представника позивача на електронну адресу суду надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку з її перебуванням на слідчих діях.

Відповідач не висловила своєї думки з питань, які підлягають вирішенню під час підготовчого розгляду справи.

Уповноважений представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору в підготовче судове засідання також втретє не з`явилася.

По відношенню до ситуації, яка склалася по справі слід констатувати, що Комітетом Міністрів Ради Європи на 367 засіданні заступників міністрів 28 лютого 1984 року, коли в ході судового провадження сторона поводиться недобросовісно і явно зловживає процедурою з очевидною метою затягти провадження, суд має бути наділений повноваженнями або невідкладно винести рішення по суті справи.

У своїх рішеннях, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (див. рішення Суду у справі "Шульга проти України", пункт 28, № 16652/04, від 02.12.2010) і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (див. рішення Суду у справі "Мусієнко проти України", пункт 24, № 26976/06, від 20.01.2011).

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року (заява №3572/03 у справі «Цихановський проти України») національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Неможливість суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі № 36655/02 «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі № 30979/96 «Фрідлендер проти Франції» (Frydlender v. France)). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).

Відповідно до частини першої статті 4 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною першою статті 13 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Разом з тим за частиною першою статті 44 Цивільного процесуального кодексу України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Крім того, таке положення закону співпадає із необхідністю дотримання судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Вищевказані дії позивача, представника позивача та представника третьої особи розцінюються судом як зловживання своїми процесуальними правами та обов`язками, що, в свою чергу, перешкоджає суду розглянути справу у визначені законом строки.

Нормативними приписами частини третьої ст. 189 Цивільного процесуального кодексу України регламентовано, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Під зловживанням процесуальними правами слід розуміти форму умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; використанні наданих прав всупереч їхньому призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

По відношенню до ситуації, яка склалася по справі суд зазначає, що дії позивача у цивільному процесі мають бути спрямовані на досягнення своєї цілі, тобто вирішення вимог за предметом позову, а не затягування розгляду справи з метою забезпечення її перебування у суді без вирішення спору по суті.

Протягом більш як тривалого перебування справи у суді на стадії підготовчого провадження позивач мав об`єктну можливість визначитися зі своєю позицією відносно поданого ним позову, як особисто так і через свого представника та практично забезпечити реалізацію свого бажання щодо підготовки справи до розгляду.

Вищевказані дії (бездіяльність) позивача зумовлюють фактичну наявність ситуації, коли процедура розгляду спору є невиправданою та неефективною, адже не забезпечується реалізація завдань цивільного судочинства, тому що особа звертається до суду з метою, відмінною від захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Також і залишення позову без розгляду через повторну неявку позивача неможливе на стадії підготовчого провадження (на цьому неодноразово було наголошено Верховним Судом, зокрема у постановах від 19 травня 2021 року по справі № 752/21845/19 та від 01 вересня 2021 року по справі №757/54510/17).

Зокрема, у постанові від 01 вересня 2021 року по справі № 757/54510/17 Верховним Судом було зазначено, що у ст. 189 ЦПК України визначено завдання і мету підготовчого провадження - забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче судове провадження - це важливий складник судочинства, спрямований на створення умов для такого розгляду.

Підготовче засідання є формою підготовчого провадження і проводиться судом із повідомленням учасників справи (частина перша ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 2 ст. 198 Цивільного процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання, зокрема, у випадках, визначених частиною другою ст. 223 цього Кодексу, згідно з якою неявка в судове засідання учасника справи, належним чином повідомленого про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.

З огляду на зміст указаних норм права неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.

В свою чергу, клопотання представника позивача надійшло на електронну адресу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області в електронній формі, однак без його підписання з використанням власного електронного підпису.

По відношенню до цього слід констатувати, що подання процесуальних, інших документів в електронній формі є можливим.

Електронний лист є офіційним, якщо містить вкладення з текстом офіційного документа у вигляді файлу (приєднані файли), скріпленого електронним цифровим підписом. Документи, отримані електронною поштою без електронного цифрового підпису (ЕЦП) не належать до офіційних.

Відповідно до частини восьмої статті 14 Цивільного процесуального кодексу України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з частиною п`ятою статті 43 Цивільного процесуального кодексу України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) (частина шоста статті 43 Цивільного процесуального кодексу України).

В свою чергу, частиною восьмою статті 43 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що у випадку подання учасниками справи документів до суду або надсилання їх іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника).

Відповідно до статті 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.

Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено «Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» (надалі - Положення).

Згідно з пунктом 16 Розділу ІІІ Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.

До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом (пункт 111 Розділу V Положення).

Отже, надсилання процесуальних документів до Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області як місцевого суду в електронному вигляді передбачає використання модулів ЄСІТС (зокрема, підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд»), відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного кваліфікованого електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через «Електронний кабінет».

В свою чергу, вказане перед цим клопотання представника позивача надіслано до суду не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою, що дає підстави стверджувати, що нею використано спосіб звернення до суду, який не передбачений чинним процесуальним законом.

Крім того, клопотання не містить відомостей про підписання документа електронним цифровим підписом із застосування посиленого сертифіката відкритого ключа та перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяви із використанням підсистеми «Електронний суд».

Вказаний висновок суду узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного суду, яка наведена в постанові від 10 лютого 2021 року у справі №9901/335/20, від 1 липня 2021 року у справі № 9901/76/21 (провадження № 11-137заі21), а також у постановах Верховного Суду від 19.04.2019 по справі 761/14537/15-ц та від 24.03.2020 по справі № 761/3420/20.

З урахуванням того, що клопотання, яке направлено представником позивача не сформовано в системі «Електронний суд», а надійшло до суду електронною поштою, однак не підписане електронним підписом, в суду відсутні підстави вважати, що такий документ оформлений відповідно до вимог чинного законодавства.

Таким чином, вказане клопотання є таким, що не підписане особою, яка його подала.

Отже, підготовка справи до судового розгляду проведена з дотриманням приписів, передбачених ст. ст. 197, 198 Цивільного процесуального кодексу України.

Обставин, які б перешкоджали призначенню справи до розгляду по суті, судом не встановлено.

Відповідно до положень визначених у частині третій ст. 200 Цивільного процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, закриття провадження у справі, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В свою чергу, підстави для залишення позовної заяви без розгляду та закриття провадження у справі є відсутніми.

За таких фактичних обставин справи, суд вважає за необхідне закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті, встановивши загальний порядок дослідження доказів у справі.

Справа підлягає розгляду суддею одноособово.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 2 - 5, 19, 189, 197, 206, 258, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Закрити підготовче провадження по справі.

2. Призначити справу до розгляду по суті на 30 березня 2023 року на 11 годину 00 хвилин в Мукачівському міськрайонному суді Закарпатської області за адресою: м. Мукачево вул. Літуна Андрія, 13.

3. Встановити наступний порядок дослідження доказів: надання вступного слова учасникам справи, з`ясування обставин, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідження письмових доказів.

4. Службі в справах дітей Мукачівської міської ради надати суду письмовий висновок щодо розв`язання позову у строк до 22 березня 2023 року.

6. Сторони можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - https://mkm.zk.court.gov.ua/.

7. Копію ухвали надіслати сторонам по справі.

8. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Кость