БОРЗНЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРНІГІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №730/624/20
Провадження № 2/730/12/2023
У Х В А Л А

"03" січня 2023 р. м. Борзна

Борзнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді - Луговця О.А.

з участю секретаря судового засідання - Стрижак Я.О.

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - адвоката Тіслюка І.І.

відповідача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Борзни клопотання відповідача ОСОБА_2 про призначення повторної почеркознавчої експертизи, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Борзнянського районного суду Чернігівської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання заповіту недійсним.

Відповідач подав клопотання про призначення по справі в ДНДЕКЦ МВС повторної почеркознавчої експертизи, оскільки вважає висновок первісної експертизи недостатньо повним, належним чином необгрунтованим, упередженим, суперечить матеріалам справи, проведений з порушенням методичних положень й викликає у нього сумнів в його правильності. Зокрема, вказує, що експертом Кузнєцовою Т.В. у висновку всупереч затверджених методик проведення почеркознавчих досліджень не відображено які саме збиваючі фактори діяли на особу, що вплинуло на категоричність висновку; експерт самостійно й на власний розсуд вибирала вихідні дані з матеріалів справи, ігноруючи надані ним зразки підписів; експертом не враховано інформацію про стан здоров`я ОСОБА_3 , чи могла її хвороба вплинути на письмово-рухові навички при підписанні заповіту від 19.11.2019р., можливість виконання записів у заповіті лівою рукою; експерт при дослідженні використовувала недосконалу та застарілу методику російсько-радянських часів та не врахувала методику українського науковця ОСОБА_4 2016р. Вже після отримання висновку первісної експертизи ним були виявлені оригінали документів, в яких містяться вільні зразки почерку і підпису ОСОБА_3 й щодо яких у нього не виникає сумнівів у їх достовірності. Позивач звертався до декількох експертних центрів, вибираючи вигідний, що також дає йому право на звернення до суду з цим клопотанням.

Відповідач у судовому засіданні підтримав дане клопотання й просив його задовольнити, зазначивши, що допит судового експерта Кузнєцової Т.В. не прояснив та не дав повної відповіді на ініційовані ним питання.

Позивачка та її представник у судовому засіданні заперечили проти призначення повторної почеркознавчої експертизи, вважаючи подане відповідачем клопотання безпідставним, спрямованим на затягування справи, тоді як висновок первісної експертизи є повним, обгрунтованим й таким, що не суперечить матеріалам справи.

Розглянувши дане клопотання відповідача, заслухавши пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч.2 ст.113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Згідно з п.4 розділу І Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень в системі Служби безпеки України, затвердженої наказом Центрального управління Служби безпеки України 29.05.2015р. №371, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 22.06.2015р. за №738/27183 (далі - Інструкція), експертами виконуються такі категорії судових експертиз: первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз); повторна експертиза доручається іншому(им) експерту(ам).

Водночас, на ті проблемні моменти та неясності, з якими відповідач пов`язує необхідність призначення повторної почеркознавчої експертизи, судовий експерт Кузнєцова Т.В. на виконання вимог ч.4 ст.72, ч.5 ст.102 ЦПК України в судовому засіданні надала чіткі й змістовні відповіді, роз`яснила свій висновок. Зокрема, повідомила, що наданих їй на дослідження матеріалів, з урахуванням додатково доданих за її клопотанням, було достатньо для прийняття категоричного висновку про виконання в заповіті від 19.11.2019р. підпису та рукописного запису від імені ОСОБА_3 не заповідачкою, а іншою особою. Нею при дослідженні був використаний весь обсяг наданих судом матеріалів (документів), а їх повне відображення в ілюстраціях-додатках не є обов`язковим. Застосовані нею методики при експертному дослідженні відображені у висновку та відповідають вимогам сучасності, а ОСОБА_4 було розроблено власні методичні рекомендації, які не є обов`язковими для використання, й ці поняття не є тотожними. При наданні висновку нею було враховано відображений у матеріалах справи стан здоров`я ОСОБА_3 , що міг би вплинути на її підпис та почерк в обох заповітах; однак при погіршенні стану здоров`я ОСОБА_3 в 2019 році її підпис та рукописний текст в останньому заповіті від 19.11.2019р. вказує на протилежне - особа стала писати краще, чого фактично не може бути. Деталізувати збиваючі фактори штучного характеру зазвичай буває важко, до них може відноситися й зміна звичної до письма руки (з правої на ліву), але в даному випадку такий фактор відсутній, а на її переконання ним є саме наслідування підпису та почерку іншої особи.

При цьому, зміст висновку судового експерта Кузнєцової Т.В. відповідає вимогам ст.102 ЦПК України, Інструкції, будь-яких зауважень щодо порядку його оформлення та використаних методик дослідження в старшого керівництва експертної установи не було (п.21 розділу V Інструкції).

Доводам відповідача про виявлення ним після отримання висновку первісної експертизи оригіналів інших документів зі зразками почерку та підпису ОСОБА_3 , щодо самостійної вибірки експертом з матеріалів справи вихідних даних, суд вже надавав відповідну правову оцінку в ухвалі від 15 листопада 2022 року при вирішенні клопотання про призначення додаткової почеркознавчої експертизи та визнав їх необгрунтованими; до того ж, судовий експерт Кузнєцова Т.В. повідомила про достатність наданих їй на дослідження матеріалів для надання висновку.

Натомість, суд повторно звертає увагу відповідача на те, що він мав достатньо часу та можливостей для відшукання порівняльного матеріалу для виконання експертизи, проте особливої ініціативи в даному питанні не проявляв, як і згідно з ч.5 ст.103 ЦПК України не пропонував на вирішення експертизи якихось інших питань, окрім поставлених позивачем, та які на його думку потребували роз`яснення, ніяких заяв чи клопотань з цього приводу в судових засіданнях не подавав, скориставшись цим своїм правом на власний розсуд, про що й відображено в ухвалах суду від 21.12.2020р., 08.04.2021р., 26.07.2021р., 23.09.2021р., 11.01.2022р. (т.1 а.с.160-161, а.с.210-211, а.с.254-255, т.2 а.с.19-20, а.с.65). Проявляти ж активність та занепокоєння відповідач став лише після надходження висновку первісної експертизи, в якому в категоричній формі констатовано непідписання заповідачкою ОСОБА_3 заповіту від 19.11.2019р. на його користь. Вищевказані дії відповідача на думку суду свідчать про порушення ним принципів справедливості, добросовісності та розумності (п.6 ч.1 ст.3 ЦК України).

Посилання ж відповідача на постанову Верховного Суду від 28 березня 2018 року в справі №520/8073/16-ц не заслуговують на увагу, оскільки вказане рішення не є релевантним до спірних правовідносин.

Таким чином, враховуючи викладене, суд вважає, що право відповідача на проведення експертизи для з`ясування обставин, що мають значення для даної справи, не було порушене, визначені приписами ч.2 ст.113 ЦПК України підстави для призначення повторної почеркознавчої експертизи відсутні, в зв`язку з чим клопотання ОСОБА_2 з цього приводу є безпідставним і не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.72, 102, 103, 107, 108, 113, 258-261 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_2 про призначення в справі повторної почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Борзнянського районного суду О.АЛуговець