Іванівський районний суд Одеської області
Справа № 499/1654/14-ц
Провадження № 2-п/499/1/23
У Х В А Л А

про залишення заяви без розгляду

20 березня 2023 року смт Іванівка

Іванівський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Кравчука Олександра Олександровича, за участю секретаря судового засідання Кирилової Світлани Федорівни, розглянувши у судовому засіданні, в залі суду, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовною заявою ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

1. Суть питання, що вирішується ухвалою таке.

17 лютого 2021 року ОСОБА_2 (далі - також представник) в інтересах ОСОБА_1 (далі - також заявник) подав до суду заяву про перегляд заочного рішення від 26 січня 2015 року (далі - також рішення від 26 січня 2015 року) по цивільній справі за позовною заявою ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» (далі - також позивач) до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (далі - також заява від 17 лютого 2021 року).

Під час розгляду справи, встановлено, що представник заявника раніше 30 листопада 2020 року подав до суду аналогічну за змістом заяву про перегляд заочного рішення (далі - також заява від 30 листопада 2020 року).

Іванівський районний суд ухвалою від 04 грудня 2020 року заяву від 30 листопада 2020 року залишив без руху (далі - також ухвала від 04 грудня 2020 року).

21 грудня 2020 року представник на виконання ухвали від 04 грудня 2020 року подав до суду відповідну заяву про усунення недоліків з доданими документами.

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 11 січня 2021 року відклав розгляд заяви від 30 листопада 2020 року, та визнав явку представника, заявника обов`язковою (а.с. 112-113).

Іванівський районний суду Одеської області ухвалою від 20 січня 2021 року заяву від 30 листопада 2020 року визнав неподаною та повернув заявнику (далі - також ухвала від 20 січня 2021 року, а.с.129-131).

16 лютого 2021 року подав до Одеського апеляційного суду апеляційну скаргу на ухвалу від 20 січня 2021 року (а.с. 149-151).

Одеський апеляційний суд постановою від 22 листопада 2022 року скасував ухвалу від 20 січня 2021 року та направив заяву від 30 листопада 2020 року для продовження розгляду (а.с. 178-179).

Суд вирішує питання щодо залишення без розгляду заяви від 17 лютого 2021 року.

2. Суд щодо неявки в судове засідання сторін, зазначає таке.

Заявник, представник у судове засідання 20 березня 2023 року не з`явилися, заяв, клопотань до суду не подавали, заявник належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що підтверджується поштовим повідомленням.

Позивач, представник позивача до судового засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суд не повідомив, заяв та клопотань до суду не подавав, хоча повідомлений належним чином про час, дату та місце судового розгляду справи.

Суд зазначає, що заявник продемонстрував не готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи, який взагалі не реагував на виклики до суду, тому це свідчить про недобросовісне здійснення ним процесуальних прав і обов`язків й призводить до порушення строків розгляду справи. Він також не звертався до суду із жодним запитом щодо стану провадження, хоча достовірно розумів про розгляд його заяви судом. Відтак суд нагадує, що зацікавлена сторона зобов`язана проявляти особливу старанність у захисті своїх інтересів і вжити необхідні заходи для ознайомленні з рухом провадження у справі.

3. Процесуальні рішення та дії у справі такі.

Іванівський районний суду Одеської області ухвалою від 30 січня 2023 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відклав розгляд справи через відсутність електроенергії.

Іванівський районний суд Одеської області ухвалою від 22 лютого 2023 року, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, відклав розгляд заяви від 30 листопада 2020 рокучерез невручення заявнику відправлення, який відсутній за вказаною адресою.

4. Норми права, які застосував суд такі.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина 1 статті 2 ЦПК).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є основною засадою (принципом) цивільного судочинства (пункт 11 частини 3 статті 2 ЦПК).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина 1 статті 11 ЦПК).

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина 2 статті 12 ЦПК).

Учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи (пункти 1, 2 частини 2 статті 43 ЦПК).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина 1 статті 44 ЦПК).

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (пункт 1 частини 2 статті 44 ЦПК).

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина 4 статті 44 ЦПК).

Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо у провадженні цього чи іншого суду є справа із спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав (пункт 4 частини 1 статті 257 ЦПК).

5. Мотиви застосування норм права такі.

Зважаючи на системний аналіз статей 2, 11, 12? 43, 44 ЦПК під зловживанням процесуальними правами слід розуміти: форму умисних, недобросовісних, несумлінних дій учасників цивільного процесу, що знаходить своє вираження у вчиненні дій, несумірних з наслідками, до яких вони можуть призвести; порушення умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав, які робляться лише з видимістю реалізації таких прав, що спричиняє обмеження можливості реалізації або порушення прав інших учасників у справі; перешкоджанні діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справи; необґрунтованому перевантаженні роботи суду.

Зловживання процесуальними правами полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав, та може мати форму штучного ускладнення цивільного процесу, ускладнення розгляду справи в результаті поведінки, що перешкоджає ухваленню рішення у справі або вчиненню інших процесуальних дій.

Суд констатує, що заявник подав заяву від 17 лютого 2021 року, з тим самим предметом із аналогічних підстав, які зазначені в заяві від 30 листопада 2020 року, яка вже вирішена судом за відсутності інших підстав або нових обставин.

Оскільки судом встановлено, що заявник подав до суду заяву, аналогічну заяві від 30 листопада 2020 року, то такі дії слід визнати зловживанням процесуальними правами, які суперечать завданню цивільного судочинства.

Суд зазначає, що подання декількох аналогічних заяв нівелює основоположні принципи цивільного судочинства.

Відтак суд, запобігаючи зловживанню процесуальними правами застосовує заходи, визначені ЦПК у вигляді залишення заяви без розгляду.

6. Суд застосовує таку практику Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини (далі - також ЄСПЛ) у пункті 35 рішення від 07 липня 1989 року в справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

ЄСПЛ зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

ЄСПЛ у рішеннях по справах Пономарьов проти України", "Трух проти України","Нешев проти Болгарії", аналогічно наголошує на тому що, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

7. Висновок суду такий.

З огляду на зазначене, суд доходить висновку щодо залишення заяви від 17 лютого 2021 року без розгляду.

Керуючись статтями 44, 223, 257, 260, 261ЦПК, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 від 17 лютого 2021 року - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складено 24 березня 2023 року.

СуддяОлександр КРАВЧУК