У Х В А Л А

Іменем України

27 лютого 2023 року Суддя Деснянського районного суду м.Києва Зотько Т.А., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст.ст.174-177 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно набутих грошових коштів,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_1 звернулась до Деснянського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про повернення безпідставно набутих грошових коштів.

Ухвалою судді від 29.12.2022 року позовну заяву було залишено без руху та визначено позивачці термін для усунення викладених недоліків.

09.01.2023 року позивачкою на виконання вимог вищевказаної ухвали було надано інформацію про повну дану народження відповідачки.

16.01.2023 судом було здійснено запит до Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ЦМУ ДМС в м. Києві та Київській області, для встановлення зареєстрованого місця проживання відповідача.

Згідно отриманої інформації ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованою за вказаною адресою не значиться.

Згідно з вимогами ч.ч.9, 10 ст.28 ЦПК України, позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред`являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Як вбачається з поданої заяви, позивачкою вказано останнє відоме місце проживання відповідачки, яке не є зареєстрованим місцем її проживання або перебування чи постійного заняття (роботи).

Крім того, при зверненні до суду з позовними вимогами позивачка звернулася з клопотанням про відстрочення сплати судового збору, мотивоване тим, що позивачка у зв`язку з війною не має місця роботи та є у скрутному матеріальному становищі.

Відповідно до частин першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат (стаття 1 Закон України «Про судовий збір»).

Відповідно до статті 136 ЦПК України підставою для розстрочення, відстрочення, зменшення або звільнення від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд справи незалежним і безстороннім судом, який вирішить спір щодо його цивільних прав та обов`язків.

Ключовими принципами статті 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Верховенство права є однією із засад цивільного судочинства (підпункт 1 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Недопустимість обмеження доступу до правосуддя підтверджується практикою Європейського Суду з прав людини. Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що судовий збір має бути таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника може бути ним сплачено. В свою чергу розмір судового збору, який не враховує фінансове становище сторони розцінюється як такий, що обмежує право на доступ до правосуддя (справа «Георгел і Георгета Стоїческу проти Румунії»,рішення від 26 липня 2011 року).

Європейський Суд з прав людини зазначив, що сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету (справа «Креуз проти Польщі», рішення від 19 червня 2001 року).

Отже, судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 136 ЦПК України підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Частина перша статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачає, що суд може розстрочити сплату судового збору за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

А за частиною другою цієї статті суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до роз`яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

У зв`язку з військовою агресією, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до п.20 ч.1 ст.106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» в Україні введено воєнний стан із 05.00 годин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Відповідно до Указу Президента України №757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 16.11.2022 р. №2738-IX, на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ, Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-ІХ, та Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-ІХ, Закон від 16.11.2022 № 2738-ІХ), Законом затверджено Указ Президента України від 6 лютого 2023 року №58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

Відповідно до ст.3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні соціальною цінністю.

Додана позивачкою довідка про доходи за період з 1 кварталу 2021 року по 4 квартал 2022 року інформація про доходи відсутня, однак надана довідка не відображає відомостей про загальний матеріальний стан позивачки, доказів того, що протягом вказаного періоду особа перебувала на обліку, як така, що потребує допомоги у працевлаштуванні чи зверталась з відповідною заявою та отримує допомогу по безробіттю, або ж доказів, що у наданні вказаної допомоги було відмовлено, суду не надано, що не дає суду підстав для відстрочення сплати судового збору у повному обсязі, а відтак суд дійшов висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору підлягає частковому задоволенню, а саме розстроченню на дві частини.

Таким чином, позивачу необхідно при зверненні з вказаним позовом до суду сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру у розмірі 1240,50 грн., долучивши до позовної заяви оригінали документів про сплату судового збору за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Десн.р-ні/Деснян.р-н/22030101; Код отримувача - (код за ЄДРПОУ) 37984978; Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача - (МФО) 899998; Рахунок отримувача - UA0026004; Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Сплату другої частини судового збору у розмірі 1240,50 грн., суд вважає за можливе відстрочити до ухвалення судового рішення у справі.

За таких обставин, приходжу до висновку про необхідність подовження строку розгляду справи на 10 днів з дня винесення даної ухвали.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 136, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору- задовольнити частково.

Сплату частини судового збору у розмірі 1240,50 грн. відстрочити до ухвалення судового рішення у справі.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про повернення безпідставно набутих грошових коштів - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк усунення недоліків позовної заяви, який починає рахуватися з дня отримання позивачем даної ухвали.

Вказані в ухвалі недоліки необхідно виправити шляхом подання до загальної канцелярії суду належним чином оформленої заяви з наданням документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку і визначеному відповідно до вказаної ухвали розмірі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: