24.01.2023 року м. Житомир
Богунський районний суд міста Житомира у складі:
головуючої судді Семенцової Л.М.,
за участі секретаря Кирийчук А.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
У листопаді 2022 року представник позивача звернувся до суду з указаним позовом, посилаючись на те, що позивачу належить на праві власності 1/2 частина будинку АДРЕСА_1 . За цією адресою зареєстрована відповідач, яка фактично не проживає в будинку, її особисті речі в ньому відсутні, залишила місце проживання добровільно та перешкоди в користуванні будинком їй не чинилися, участі в утриманні помешкання не бере, комунальні платежі не сплачує, чим порушуються права позивача як співвласника житлового приміщення. Тому просить визнати відповідача такою, що втратила право користування житловим будинком АДРЕСА_1 .
Позивач у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, її представник надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності та позивача, зазначивши, що позов підтримує та проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач у судове засідання також не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином, причин неявки до суду не повідомила та відзив на позовну заяву до суду не направила.
Згідно ч. 1 ст. 280 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, не подав відзив, позивач не заперечує проти заочного вирішення справи, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Враховуючи те, що у справі є достатньо матеріалів про спірні правовідносини сторін, а тому за згодою представника позивача суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи згідно статей 280-282 ЦПК України та за відсутності учасників справи і їх представників.
Судовий розгляд справи здійснено на підставі наявних у суду матеріалів, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, що відповідає вимогам ч. 2 ст. 247 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що позивач є співвласником будинку АДРЕСА_1 згідно витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 10.11.2022 року і їй належить на праві власності 1/2 частка зазначеного будинку на підставі нотаріально посвідченого договору дарування від 04.06.2013 року.
Місце проживання відповідача зареєстроване у вказаному будинку, що підтверджується інформацією з ВОМІРМП УДМС України в Житомирській області від 23.11.2022 року.
Згідно акту ТОВ «Керуюча компанія «Домком Житомир» від 25.01.2022 року відповідач зареєстрована, але не проживає за місцем реєстрації по теперішній час зі слів сусудів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, № 4, № 7 та № 11 до Конвенції» від 17.07.1997 року, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, що також визначено у статтях 316, 317, 319, 321 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.
Досліджені судом докази підтверджують реєстрацію місця проживання відповідача в будинку АДРЕСА_1 та її фактичне непроживання в ньому без поважних причин. Тому суд вважає, що реєстрацією місця проживання відповідача в належному на праві спільної часткової власності позивачу будинку порушуються її права як співвласника будинку та створюються перешкоди в користуванні й вільному розпорядженні нерухомим майном, через що підлягають судовому захисту шляхом визнання відповідача такою, що втратила право користування будинком, що відповідає способам захисту права власності, передбаченим статтями 16, 386, 391 ЦК України.
На підставі ст. 141 ЦПК України з відповідача належить стягнути на користь позивача судовий збір у сумі 992,40 грн., сплачений позивачем при поданні до суду позовної заяви за вимогою немайнового характеру.
Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 391, 386 ЦК України, ст. ст. 12, 76-81, 141, 259, 263-268, 280-282, 354 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 такою, що втратила право користування будинком АДРЕСА_1 .
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 992,40 грн. судового збору.
Рішення може бути оскаржене до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в порядку, визначеному ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (адреса: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (адреса: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ).

Суддя Л.М. Семенцова