КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження Доповідач - Кулікова С.В.
№ 22-ц/824/133/2023
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ Справа № 756/10770/22

01 лютого 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді - Кулікової С.В.

суддів - Болотова Є.В.

- Музичко С.Г.

при секретарі - Кіпрік Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» на ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 18 листопада 2022 року, постановлену під головуванням судді Шролик І.С., за клопотанням Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» про скасування заходів забезпечення позову, накладених на підставі ухвали Оболонського районного суду міста Києва від 07 листопада 2006 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_2 про захист прав споживача,-

в с т а н о в и в :

У листопаді 2022 року ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» звернулося до суду з клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, в якому просило скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 07 листопада 2006 року, а саме: припинити арешт належного ПАТ «Промінвестбанк» нерухомого майна - частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Заява мотивована тим, що задовольняючи заяву про застосування заходів забезпечення позову, судом не досліджено та не встановлено законного власника квартири. Звертало увагу на те, що ПАТ «Промінвестбанк» є єдиним власником квартири АДРЕСА_2 , що підтверджується: актом передачі від 02.08.1993 року, зареєстрованим Київським міським БТІ 09.08.1993 року за реєстровим № 37573; інформаційною довідкою Комунального підприємства КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 09.07.2020 КВ-2020 № 17378; інформацією з ДРРП на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Державного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна відносно об`єкта нерухомого майна від 04.11.2022 за № 314262959. Посилалося на те, що накладення арешту на вищезазначену квартиру є обмеженням прав власника у здійсненні ним своїх прав.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 18 листопада 2022 року відмовлено у задоволенні заяви ПАТ«Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» про скасування заходів забезпечення позову».

Не погоджуючись з такою ухвалою суду, ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» звернулося з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 18 листопада 2022 року та ухвалити нове судове рішення, яким скасувати заходи забезпечення позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зазначав, що враховуючи суть спірних правовідносин, суд першої інстанції дійшов невірного висновку про відмову у задоволенні заяви, безпідставно застосував ст.. 59 Закону України «Про виконавче провадження», безпідставно послався на правову позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 року у справі № 727/2878/19 та не скасував заходи забезпечення позову в порядку, передбаченому ст. 154 ЦПК України.

В судовому засіданні представник заявника ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» - Гриб Ю.М. підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Заслухавши доповідь судді Кулікової С.В., пояснення представника заявника, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що заявник не є учасником справи, в рамках якої накладено арешт на майно, яке належить на праві власності ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», тому відсутні правові підстави для скасування заходів забезпечення позову на підставі ст.. 158 ЦПК України, роз`яснивши право звернення до суду з позовом про зняття арешту з майна.

Такий висновок суду ґрунтується на нормах матеріального та процесуального права.

Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною. Угода сторін про передачу спору на розгляд третейського суду допускається. До третейського суду за угодою сторін може бути переданий будь-який спір, який виникає з цивільних правовідносин, крім випадків, передбачених законом. Жодна особа не може бути позбавлена права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Частиною першою статті 158 ЦПК України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Тобто, вказаною нормою процесуального закону визначено, що право на подання клопотання про скасування заходів забезпечення належить виключно учасникам справи.

Заявник ПАТ «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» не є учасником справи за позовом ОСОБА_1 до суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_2 про захист прав споживача.

06 травня 2020 року Верховний Суд у складі Першої судової палати Касаційного цивільного суду у справі №756/8156/18 прийняв постанову, у якій вказав, що особі, яка не є учасником справи, не належить право звертатись в межах відповідного судового провадження із заявою про скасування заходів забезпечення позову, для цього встановлено інший механізм.

Згідно частини 4 статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У пункті 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року №5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» судам роз`яснено, що заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК України). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону України «Про виконавче провадження»).

Оскільки заявник не є учасником даної справи, то він не має права звертатись із заявою про скасування заходів забезпечення позову. Для нього чинним законодавством передбачено інший спосіб судового захисту.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, оскільки доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, на законність та обґрунтованість судового рішення не впливають.

Керуючись ст.ст. 367, 368, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк» залишити без задоволення.

Ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 18 листопада 2022 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню у касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає.

Повний текст постанови складено 02 лютого 2023 року

Головуючий: Судді: