У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 січня 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Фареник А.О.

розглянувши заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сініченка І.С. про відвід головуючому в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод у здійсненні права власності на об`єкт нерухомості, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся із зазначеним позовом до суду.

Ухвалою суду від 28 жовтня 2022 року в справі відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 18 листопада 2022 року відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в загальному позовному провадженні.

Суд перейшов до розгляду справи в відкритому судовому засіданні з викликом сторін.

Представник відповідача - адвокат Сініченко І.С. звернувся до суду з заявою про відвід головуючому в справі.

В заяві про відвід посилається на те, що є обставини, які, на його думку, викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, а саме: неузгодження з представниками дат судових засідань, відмова в задоволенні його заяви про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, що є порушенням основних засад цивільного судочинства.

Крім того, підставою для відводу зазначає призначення справи щонеділі, що свідчить про заінтересованість.

Дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення відводу, виходячи з наступного.

Стаття 36 ЦПК України містить вичерпний перелік підстав для відводу судді.

Зокрема, відповідно до ч. 2 суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Згідно з частинами 2 та 3 ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

За ч. 8 ст. 40 ЦПК України суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

Статтею 36 ЦПК України визначений перелік підстав для відводу (самовідводу) судді, серед яких є наявність обставин, які викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейським судом з прав людини у рішенні в справі «Білух проти України» від 09 листопада 2006 року зазначено, що особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При вирішенні справи Європейський суд у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною.

Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

При цьому суд вважає, що наявність об`єктивного критерію має визначатися виходячи з об`єктивно існуючих обставин, тобто обставин, які існували та існують поза волею учасників процесу.

Будь - яких посилань на наявність суб`єктивного критерію, тобто вчинення суддею дій, які б свідчили про прояви упередженості чи безсторонності, заявником не зазначено.

Навпаки, єдиним твердження позивача є щотижневе призначення дат судових засідань без узгодження з представниками сторін.

Підстави, викладені заявником в обґрунтування поданої заяви про відвід, не ґрунтуються на законі, фактичних обставинах справи, і є лише його суб`єктивною точкою зору з цього приводу.

Щодо викладеного в заяві слід звернути увагу на ту обставину, що законом, у тому числі приведеними в заяві нормативними актами не передбачено обов`язку суду узгоджувати дати судового засідання в справі при оголошенні перерви з представниками сторін, які відсутні в судовому засіданні.

Ні в якому разі не заперечуючи необхідності такого узгодження з учасниками справи з метою виконання завдань та основних засад цивільного судочинства, визначених у статті 2 ЦПК України, в той же час слід звернути увагу на ту обставину, що заявник неодноразово подавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи з різних причин, при цьому в жодній заяві свого графіку зайнятості до відома суду не довів ні у вказаних заявах, ні через свою довірительку, яка була присутня в судових засіданнях.

Щодо періодичності призначення справи, яка, на думку заявника, свідчить про «заінтересованість» головуючого, це відповідає вимогам ст. ст. 2, 275 ЦПК України, а навантаження головуючого в справі дає таку можливість, про що учасники справи мають можливість отримати інформацію на веб-сайті Солом`янського районного суду м. Києва за посиланням: «https://court.gov.ua/sud2609/».

Крім того, строки призначення справи до розгляду і тривалість перерви між судовими засіданнями не є ідентичними з точки зору закону поняттями.

Щодо відмови в задоволенні клопотання про розгляд справи в загальному позовному провадженні, точки зору статті 274 ЦПК України дана справа до такої категорії справ не віднесена.

Виходячи з викладеного вище, викладені заявником обставини є суб`єктивною точкою зору останнього щодо дій головуючого, які не дають підстав для висновку про упередженість чи необ`єктивність головуючого.

Відповідно до ч. 3 ст.40 ЦПК України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Частиною 7 вказаної статті передбачено, що питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Враховуючи викладене, необґрунтованості заяви про відвід, суд приходить до висновку про передачу заяви про відвід для розподілу автоматизованою системою документообігу суду «Д-3».

Керуючись ст.ст. 36, 40, 44 Цивільного процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В :

Визнати необгрунтованим відвід представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Сініченка І.С. головуючому в справі.

Заяву про відвід передати для вирішення іншим суддею, визначеним Автоматизованою системою документообігу суду «Д-3».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.А. Шереметьєва