МАКАРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2023 р. Справа №370/1984/22

Макарівський районний суд Київської області

у складі: судді Мазки Н.Б.

із секретарем Некращук Я.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Макарівського районного суду Київської області в смт Макарів Бучанського району Київської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Макарівської селищної ради Київської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Макарівської селищної ради Київської області про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , якій на праві власності належала квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно технічному паспорту квартира має загальну площу 36,8 м кв, підсобну площу 16,7 м кв та складається з : житлової кімнати площею 18 м кв, кухні площею 8,1 м кв, ванної кімнати площею 3,6 м кв, туалету площею 4,0 м кв, балкону площею 2,1 м кв.

На момент смерті ОСОБА_2 проживала одна.

Позивачка вказує, що після смерті матері вважала, що у спадщину вступить її син ОСОБА_3 , та оформить право власності на спадкове майно (вищевказану квартиру) на себе як спадкоємець за законом, тому сама заяву про прийняття спадщини не подавала.

Однак у жовтні 2022 року їй стало відомо, що за час свого життя її мати склала заповіт на її, позивачки користь, у якому заповіла їй все своє май но, де б воно не було і з чого б воно не складалось. Заповіт складений 20.05.1994 року. Підпис на заповіті посвідчений секретарем Копилівської сільської ради Назаренко О. Про наявність заповіту мати їй не повідомляла. Також після спілкування з сином дізналась, що з заявою про прийняття спадщини у встановлений шестимісячний строк він не звертався.

Дізнавшись про наявність заповіту матері та про те, що син не звертався для оформлення спадщини, вона, позивачка звернулась до нотаріуса для консультації та подання заяви про вступ у спадщину. Нотаріус повідомив, що пропущений шестимісячний строк для вступу у спадщину та для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини необхідно звернутися до суду.

Станом на момент подання позовної заяви спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заведена.

Спору про спадкування майна між нею та сином немає, а сама спадщина не визнана відумерлою.

Позивачка вважає необізнаність про наявність заповіту матері, складеного на її користь, є поважною причиною пропущення шестимісячного строку для прийняття спадщини, у зв`язку з чим має право на встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 просить: визначити їй додатковий строк в два місяця з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачка ОСОБА_1 в позовній заяв вказала про розгляд справи у її відсутність

Представник відповідача Макарівської селищної ради Київської області за довіреністю Мудрак В. надав клопотання про розгляд справи у відсутність представника та про прийняття рішення за наявними в ній матеріалами.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувальних технічних засобів не здійснювалось.

Судом встановлено, що згідно свідоцтву про смерть серії НОМЕР_1 , виданому 10.02.2015 року виконавчим комітетом Бузівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у віці 87 років, про що складено відповідний актовий запис №6, (а.с.10).

Відповідно свідоцтву на право власності №249 від 23.11.1993 року, виданому Державною адміністрацією Макарівського району, квартира АДРЕСА_2 , дійсно належить ОСОБА_2 на праві особистої власності. Загальна площа квартири 36,8 м кв, (а.с.11, 12, 13-15).

З заповіту від 20.05.1994 року, посвідченому секретарем виконкому Копилівської сільської Ради Назаренко О., зареєстрованому в реєстрі за №9, вбачається, що ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила розпорядження про те, що все майно, де б воно не було, із чого б воно не складалось і, взагалі, все що їй на буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповіла ОСОБА_1 , (а.с.16).

Відповідно Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) номер 70526399 від 04.11.2022 року, у Спадковому реєстрі відсутня інформація про заведення спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 + (а.с.17, 18).

Відповідно до вимог ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно із ч.1 ст.1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч.2 ст.1220 ЦК України).

Частина 3 ст.1272 ЦК України визначає, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пленум Верховного Суду України у п.24 своєї постанови №7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" зазначив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд у своїй постанові від 17.10.2018 року у справі №681/203/17 роз`яснив, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеному у постанові від 26.06.2019 у справі №565/1145/17, провадження №61-38298св18, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема, тривала хвороба спадкоємців.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими, достовірними, а позов таким, що підлягає задоволенню, оскільки можна визнати поважною причину пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.

Керуючись вимогами ст.1270, 1272 ЦК України, ст.263-265, 273, 354 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк тривалістю в два місяця з дня набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, а якщо воно не проголошувалося з дати складення повного його тексту.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.273 ЦПК України.

Рішення складено 16.01.2023 року.

Суддя