Справа № 369/6776/22
Провадження №2/369/1690/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2023 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Янченка А.В., при секретарі судового засідання Безкоровайній М.Л., розглянувши питання про внесення виправлень в ухвалу Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02.08.2022 року у цивільній справі № 369/6776/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом вселення та розірвання договору дарування квартири, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває вказана справа.

Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02.08.2022 року у справі № 369/6776/22 клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволено, звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом вселення та розірвання договору дарування квартири, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою, шляхом вселення та розірвання договору дарування квартири - залишено без руху та надано строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення позивачу копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, і роз`яснити, що в разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та підлягає поверненню позивачу.

21.11.2022 року до суду від відповідача надійшло клопотання від 14.11.2022 року (вх. № 38315 від 21.11.2022 року), згідно якого остання просила суду виправити описку в ухвалі суду від 02.08.2022 щодо визнання позивачки «учасником бойових дій» та звільнення її від сплати судового збору, в той час коли вона є «учасником війни», як зазначено у посвідченні.

Суд встановив, що при виготовленні комп`ютерного набору та при підготовці друкованого тексту ухвали суду від 02.08.2022 року про залишення позовної заяви без руху відбувся збій набраного тексту, у зв`язку з чим у мотивувальній частині даної ухвали помилково зазначено зміст пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», а саме: «Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю внаслідок Другої світової війни та сім`ї воїнів (партизанів), які загинули чи пропали безвісти, і прирівняні до них у встановленому порядку особи» замість вірного «Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав».

Також судом встановлено, що згідно наданої позивачкою копії посвідчення серії НОМЕР_1 від 10.11.2004 року, останній призначено пенсію за віком учасника бойових дій, на термін з 01.07.1989 року довічно.

Матеріали справи не містять доказів підробки чи недійсності означеного посвідчення.

Посилання відповідачки у своєму клопотанні про виправлення описки на наявність в матеріалах справи посвідчення ветерана війни-учасника війни серія НОМЕР_2 , виданого Харківським управлінням соціального захисту в м. Києві 27 січня 1997 року не спростовує висновку суду про наявність у позивачки статусу учасника бойових дій, що є підставою для звільнення позивача від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Крім того, суд звертає увагу сторін на положення ст. 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якого враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Позивачкою на підтвердження свого майнового стану подано суду довідку про доходи № 3503 5850 7429 1503, згідно якої сума пенсії позивачки за період з 01.01.2021 року по 31.12.2021 року складає 49 261,60 грн.

Відтак, клопотання відповідачки від 14.11.2022 року про виправлення описки в ухвалі суду від 02.08.2022 року у справі № 369/6776/22 про залишення позовної заяви без руху, не підлягає задоволенню судом.

Відповідно до ст. 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Відповідно до ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити описку в мотивувальній частині ухвали суду від 02.08.2022 року у справі № 369/6776/22 про залишення позовної заяви без руху, зазначивши правильний зміст п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а саме: «Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав».

Керуючись ст.ст. 269, 353, 354 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Виправити допущену у мотивувальній частині ухвали Києво-Святошинського районного суду Київської області від 02.08.2022 року у справі № 369/6776/22 про залишення позовної заяви без руху, зазначивши правильний зміст п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», а саме: «Відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав».

У задоволенні клопотання відповідача про виправлення описки від 14.11.2022 року відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Київського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили в порядку встановленому ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Повна ухвала складена: 10.03.2023 року.

Суддя А.В. Янченко