Справа № 159/231/23
Провадження № 2/159/366/23
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 січня 2023 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області у складі судді Чалого А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки з житлового будинку в натурі, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до Ковельського міськрайонного суду Волинської області з вказаним вище позовом, в якому просить припинити право спільної часткової власності ОСОБА_1 на 59/100 житлового будинку АДРЕСА_1 . Виділити їй у власність окремий об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_2 з належними господарськими спорудами, що складається з наступних приміщень в будинку: коридор 2-1 площею 4,0 кв.м., кухня 2-2 площею 11,3 кв.м., кімната 2-3 площею 13,6 кв.м., кімната 2-4 площею 12,6 кв.м., загальною площею 41,5 кв.м., житловою площею 26,2 кв. м, В-1 хлів, Г-1 літня кухня, г- сіни, Д вбиральня.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України ЦПК України, відповідно до якого позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 176 ЦПК України у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Всупереч вказаним вимогам, вартість спірного майна позивачем не визначена, отже, позовна заява не містить ціни позову.

Крім того, відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В матеріалах позовної заяви відсутня квитанція про сплату позивачкою судового збору.

Враховуючи наведене вище, суд вважає за необхідне позовну заяву залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення вищезазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали.

Суд акцентує увагу позивача на тому, що право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Дотримання вимог ст. ст. 175, 177 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом, в тому числі і для суду.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Враховуючи зазначене, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 260, 261 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки з житлового будинку в натурі залишити без руху, про що сповістити позивачку, надавши строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання позивачкою копії ухвали.

Роз`яснити, що в іншому випадку позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської областіА. В. Чалий