Справа № 128/2700/19
УХВАЛА

12 січня 2023 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Шевчук Л.П., розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 09.11.2022 у цивільній справі №128/2700/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору виконавчий комітет Вінницької міської ради, про визнання права власності, скасування рішення про реєстрацію права власності, -

в с т а н о в и в:

До Вінницького районного суду Вінницької області звернувся позивач ОСОБА_1 із заявою про виправлення описки в резолютивній частині рішенні суду від 09.11.2022 у справі №128/2700/19 за його позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності, скасування рішення про реєстрацію права власності, зокрема, в зазначенні адреси цілого житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, на який рішенням суду за ним визнано право власності, а саме: в резолютивній частині рішенні суду вказано, що цілий житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами розташований «по АДРЕСА_1 » замість «по АДРЕСА_1 ».

Частиною 1 ст. 269 ЦПК України визначено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Згідно з ч. 2 ст. 269 ЦПК України, питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідності до вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Суд вважає можливим вирішити питання про внесення виправлень у даній справі без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Підстав для вирішення питання про виправлення описки в судовому засіданні суд не вбачає.

Вивчивши подану заяву, а також матеріали цивільної справи, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні Вінницького районного суду Вінницької області перебувала цивільна справа №128/2700/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору виконавчий комітет Вінницької міської ради, про визнання права власності, скасування рішення про реєстрацію права власності.

Рішенням суду від 09.11.2022 задоволено позов ОСОБА_1 ; визнано за ОСОБА_1 право приватної власності на цілий житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 (т. 2 а.с. 160-163).

Встановлюючи наявність підстав для виправлення описки в зазначеному рішенні, суд звертає увагу, що описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо).

Описки це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Під описками розуміють, як правило, випадкове перекручення слів, зокрема прізвищ, імен, по-батькові, назв юридичних осіб тощо.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі № 925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення). Також виправлення описки не повинно зачіпати суті прийнятого рішення. Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, є підставою для зміни чи скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку.

Також у постанові Верховного Суду від 21.07.2020 у справі №521/1074/17 вказано, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Аналогічні роз`яснення містяться у п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18.12.2009 № 14.

Так, судом встановлено, що в другому абзаці резолютивної частини рішення суду від 09.11.2022 у справі №128/2700/19 при зазначенні адреси домоволодіння на яке за позивачем ОСОБА_1 визнано право власності допущено описку, а саме вулюцю вказано як « ОСОБА_3 » замість « ОСОБА_4 ».

Отже, зазначене є підставою для виправлення допущеної в рішенні суду описки.

Керуючись ст.ст. 260, 269, 353, 354 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Вінницького районного суду Вінницької області від 09.11.2022 у цивільній справі №128/2700/19 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору виконавчий комітет Вінницької міської ради, про визнання права власності, скасування рішення про реєстрацію права власності задоволити.

Виправити описку допущену в резолютивній частині рішення Вінницького районного суду Вінницької області від 09.11.2022 у цивільній справі №128/2700/19, виклавши другий абзац резолютивної частини рішення суду в наступній редакції:

«Визнати за ОСОБА_1 право приватної власності на цілий житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 ».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня його складення шляхом подання апеляційної скарги до Вінницького апеляційного суду.

Суддя Л.П. Шевчук