1Справа № 335/8617/21 2/335/90/2023
УХВАЛА

УМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2023 року м.Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді Рибалко Н.І., за участі секретаря судового засідання Огнев`юк Н.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Банк Фінанси та Кредит», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Олком-Лізинг» про визнання правочину (договору поруки) недійсним,

ВСТАНОВИВ:

11.08.2021 ОСОБА_1 звернулась до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя із позовною заявою до ОСОБА_3 , ПАТ «Банк Фінанси та Кредит», третя особа: ТОВ «Олком-Лізинг» про визнання правочину (договору поруки) недійсним.

Ухвалою судді від 20.08.2021 вказану цивільну справу прийнято до розгляду за правилами загального позовного провадження, відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 19.10.2022, яке було неодноразово відкладено, востаннє на 22.02.2023.

05.10.2021 до суду від ТОВ «Олком-Лізинг» надійшли заперечення на позов, згідно яких останній заперечує проти позовних вимог та просить суд відмовити у їх задоволенні.

11.10.2021 до суду від ПАТ «Банк Фінанси та Кредит» надійшли заперечення на позов, згідно якого останній позов не визнає та просить відмовити у його задоволенні.

19.10.2021 року від представника позивача адвоката Плецької Ю.В. до суду надійшло клопотання про витребування від ТОВ «Олком-Лізинг» оригіналу договору поруки №3-4638-1071 від 08.10.2007 року, укладений між ОСОБА_1 , ВАТ «Банк Фінанси та Кредит» та ОСОБА_2

19.10.2021 ухвалою суду задоволено клопотання представника третьої особи ТОВ «Олком-Лізинг» - адвоката Крижового Д.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, підготовче судове засідання відкладено на 06.12.2021

06.12.2021 ухвалою суду за клопотанням представника позивача адвоката Плецької Ю.В. у ТОВ «Олком-Лізинг» витребувано оригінал договору поруки №3-4638-1071 від 08.10.2007 року, укладений між ОСОБА_1 , ВАТ «Банк Фінанси та Кредит» та ОСОБА_2 . Підготовче судове засідання відкладено на 01.02.2022.

14.12.2021 на адресу суду від ТОВ «Олком-Лізинг» надійшла заява про заміну первісного відповідача по справі - ПАТ «Банк Фінанси та Кредит» на його правонаступника ТОВ «Олком-Лізинг».

Підготовче судове засідання, призначене на 01.02.2022, за клопотанням представника ТОВ «Олком-Лізинг» - адвоката Манзенка Р.А., відкладено на 29.03.2022. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Підготовче судове засідання призначене на 29.03.2022 відкладено на 13.06.2022 у зв`язку з тим, що на підставі наказу голови суду про тимчасовий особливий режим роботи суду в умовах воєнного стану, справу було знято з розгляду.

Підготовче судове засідання, призначене на 13.06.2022, за клопотанням представника позивача адвоката Плецької Ю.В., відкладено на 09.08.2022. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Підготовче судове засідання, призначене на 09.08.2022, за клопотанням представника ТОВ «Олком-Лізинг» - адвоката Манзенка Р.А., відкладено на 15.09.2022. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

09.08.2022 на адресу суду від представника ТОВ «Олком-Лізинг» - адвоката Манзенка Р.А. надійшли письмові пояснення по справі, відповідно до яких останній просить суд долучити до матеріалів справи письмові докази.

Підготовче судове засідання, призначене на 15.09.2022, а згодом на 24.10.2022 за клопотанням представника позивача адвоката Плецької Ю.В., відкладено на 28.11.2022.

28.11.2022 справу знято з розгляду до 18.01.2023, у зв`язку з оголошенням у місті повітряної тривоги.

18.01.2023 підготовче судове засідання, призначене на 18.01.2023, за клопотанням представника позивача адвоката Плецької Ю.В., відкладено на 22.02.2023. У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

22.03.2023 в підготовче судове засідання позивач не з`явились, однак представник позивача направила на адресу суду заяву з проханням розгляд справи відкласти на іншу дату у зв`язку із зайнятістю її в іншому судовому засіданні.

Представник ТОВ «Олком-Лізинг» - адвокат Манзенков Р.А. надав заяву, відповідно до якої вважав за необхідне залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з неодноразовою неявкою позивача, яка безпідставно відкладає справи у зв`язку з численними клопотаннями її представника. А також самостійно не з`являється в судові засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить до наступного висновку.

Дана справа призначалась до розгляду останні рази на 15.09.2022, 24.10.2022, 28.11.2022, 18.01.2023, 22.02.2023. Однак на всі вищевказані дати позивач та її представник на розгляд справи не з`явились, представник позивача в переважній більшості випадків подавала заяви про відкладення розгляду справи з різних причин (ведення воєнного стану, зайнятість в іншому провадженні).

Статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» встановлено, що воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені (стаття 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану»).

Рада суддів України в пункті 1 Рішення №9 від 24 лютого 2022 року звернула увагу усіх судів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.

Суд також враховує, що заяви представника позивача про відкладення розгляду справи обумовлені лише введенням в Україні воєнного стану та її зайнятістю в інших провадженнях та не пов`язані з перешкодами в одержанні чи наданні доказів, які мають значення для справи. Навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмежено, оскільки відповідно до статей 10 та 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період воєнного стану повноваження судів не можуть бути припинені.

Відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (стаття 240 ЦПК України).

На даний час у Орджонікідзевському районному судді м.Запоріжжя працює система «Електронний суд» за допомогою якої учасники судового процесу можуть реалізувати права, визначені статтею 43 ЦПК України та подавати в електронному форматі до суду процесуальні документи, пов`язані із розглядом справи у суді, а також приймати участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції (стаття 212 ЦПК України).

Також, у разі неможливості представника позивача приймати участь у вказаних судових засіданнях, ОСОБА_1 мала можливість особисто прийняти участь у судових засіданнях або залучити до участі у справі іншого адвоката. Однак останньою цього зроблено не було, справа тривалий час не розглядається через неявку позивачки та її представника. Правом на розгляд цивільної справи у режимі відеоконференції позивач та її представник також не скористались.

Згідно п.2 ч.2 ст.223 ЦПК України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час та місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Суд приймає до уваги, що з врахуванням ситуації в державі, ним неодноразово відкладався розгляд даної справи з метою посприяти позивачу та її представнику дістатись до суду та прийняти участь в судових засіданнях. Однак останні такою можливістю не скористались, що, на думку суду, свідчить про зловживання ними своїми процесуальними правами.

Частиною 5 ст.223 ЦПК України визначено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд враховує, що оскільки представник позивача була належним чином повідомленим про день, місце та час розгляду справи на усі вищевказані дати то, відповідно, належним чином повідомленою вважається і позивач.

У відповідності до п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду заяви.

Крім того, суд бере до уваги і положення п.2 ч.3 ст.223 ЦПК України, у відповідності до яких повторна неявка представника сторони, незалежно від причин неявки, не є підставою для відкладення розгляду справи.

Згідно зі статтею 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. Під добросовісністю необхідно розуміти користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживання процесуальними правами.

Системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11 березня 2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

З огляду на складність змісту правовідносин між сторонами, справа не може бути розглянута без участі позивача. Справа вже тривалий час знаходиться в провадженні суду при цьому позивач не вчиняє будь-яких дій для прискорення розгляду справи.

Відповідно до п.11 ч.3 ст. 2 ЦПК України, основною засадою (принципом) цивільного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Суд розцінює безпідставні неявки сторони позивачів, що сповіщені належним чином про час, дату і місце судового засідання як зловживання позивачами/представником позивачів своїми процесуальними правами, що є недопустимим.

Крім того, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав і обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов`язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставити лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Відповідно до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин, суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема вчинення дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ПАТ «Банк Фінанси та Кредит», третя особа: ТОВ «Олком-Лізинг» про визнання правочину (договору поруки) недійсним перебуває в провадженні Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя з 11.08.2021.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Згідно ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03 у справі «Цихановський проти України» національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Виходячи з наведеного, суд доходить до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду, виходячи з того, що належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи позивач (її представник) вкотре не з`явились для розгляду даної справи з причин, які судом не вважаються поважними. Представник позивача мала можливість звернутись до головуючого з метою узгодження дати судового засідання у такий спосіб, щоб не виникало вказаних перешкод, однак цього не зробила. В той же час позивач взагалі не повідомила про будь-які причини своєї неявки, жодного разу не приймала участь у судовому засіданні, тобто більше року позивач не цікавилась станом розгляду її справи, не вживала заходів для участі у судових засіданнях, незважаючи на те, що суд кожного разу повідомляв останню про судові засідання. Правом на розгляд цивільної справи у режимі відеоконференції також не скористалась.

При цьому легітимна мета обмеження прав дотримана, права позивача не порушені.

Слід зазначити, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, відповідно до положень частини другої статті 257 ЦПК України має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 257, 353 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Публічного акціонерного товариства «Банк Фінанси та Кредит», третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Олком-Лізинг» про визнання правочину (договору поруки) недійсним - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, проте може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складання має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Н.І. Рибалко

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Ухвала не набрала законної сили.

Оригінал ухвали знаходиться в матеріалах цивільної справи №335/8617/21

Суддя Н.І.Рибалко