Справа № 202/5037/21
Провадження № 2/202/73/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2023 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Бєсєди Г.В.

за участю секретаря Свити Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом.

В обґрунтування позовної заяви зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , який був зареєстрований та проживав у АДРЕСА_1 . Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка складається із квартири, що розташована за вищевказаною адресою. За життя померлий ІНФОРМАЦІЯ_2 склав заповіт, згідно якого заповів йому та його неповнолітньому сину усе належне йому майно на день смерті у рівних частках. ОСОБА_4 усе своє життя постійно проживав у м. Дніпро, вони з ним не є родичами, під час їх спілкування він ніколи йому не повідомляв про те, що має намір скласти заповіт на його користь та на користь його сина. 10.06.2021 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Леон І.О. за вихідним № 93/02-14 направлено на його адресу лист відповідно до якого він та його син ОСОБА_5 є спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 . Зазначений лист він отримав лише 16.06.2021, що підтверджується поштовим конвертом та копією книги отримання рекомендованих листів. Після отримання листа, він одразу звернувся до нотаріуса, проте на той момент уже був пропущений строк для прийняття спадщини. Вважає, що ним пропущено строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому просив суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_4 терміном три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

ОСОБА_2 надала відзив на позовну заяву в якому зазначила, що позивач не знав про смерть ОСОБА_4 , не приймав участі у його похованні та не телефонував ОСОБА_4 . Наголошувала, що позивач свідомо, за відсутності будь-яких перешкод не вчинив дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.

Представник ОСОБА_1 адвокат Соловей О.В. надав відповідь на відзив в якому зазначав, що обставини, які викладені у відзиві, не грутуються на нормах матеріального та процесуального права та не спростовують обставин позовної заяви допустимими доказами. Наголошував, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Представник ОСОБА_1 адвокат Соловей О.В. надав заяву про розгляд справи без його участі, позов підтримав та просив задовольнити.

ОСОБА_2 надала заяву про розгляд справи без її участі та просила суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, повідомлялася про час і місце розгляду справи. Через канцелярію суду надав заяву про відмову від спадщини на користь ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Індустріальним районним у місті Дніпрі відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), 15.12.2020.

16.02.2018 ОСОБА_4 склав заповіт, який посвідчено державним нотаріусом Першої дніпровської нотаріальної контори Заносієнко Н.М., згідно якого заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , усе належне йому майно на день смерті у рівних частках.

10.06.2021 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Леон І.О. за вихідним № 93/02-14 направлено на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_5 лист яким повідомлено, що вони є спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно матеріалів спадкової справи після померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , із заявою про прийняття спадщини до нотаріуса 29.06.2021 звернулися ОСОБА_1 в своїх інтересах та в інтересах малолітнього ОСОБА_5 .

Окрім ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 до нотаріуса звернулися 26.05.2021 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 .

Постановою приватного Дніпровського міського нотаріального округу Леон І.О. від 30.06.2021 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 після померлого ОСОБА_4 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини та ненаданням документів, що посвідчують право власності спадкодавця на вказане нерухоме майно.

Постановою приватного Дніпровського міського нотаріального округу Леон І.О. від 30.06.2021 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на ім`я малолітнього ОСОБА_5 на частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 після померлого ОСОБА_4 у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини та ненаданням документів, що посвідчують право власності спадкодавця на вказане нерухоме майно.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях;1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Установивши, що шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 , пропустив з поважних об`єктивних причин, пов`язаних з необізнаністю спадкоємця про наявність заповіту, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, суд враховує, що із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 звернувся до суду 16.08.2021.

З викладеного вбачається, що пропуск строку є незначним, оскільки позивач невідкладно вчиняв дії, направлені на захист свого права на отримання спадщини, а саме звертався до суду з метою визначення додаткового строку на прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 229, 264, 265, 268, 273 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном в три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначених вище строків, або після перегляду рішення в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя Г.В. Бєсєда