Справа № 204/2178/18
Провадження № 2/204/8/23 р.
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

09 січня 2023 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючої судді Самсонової В.В.

за участю секретаря Зайченко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до територіальної громади в особі Дніпропетровської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська знаходиться позовна заява ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до територіальної громади в особі Дніпропетровської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

До суду від представника позивачки ОСОБА_4 надійшло клопотання про повернення справи до стадії підготовчого провадження, також представником подано заяву про зміну підстав позову по справі (позовна заява з уточненням). Також, заявлено клопотання про виклик свідків, витребування доказів.

01 листопада 2022 року до суду від представника Дніпропетровської міської ради надійшла заява відповідно до якої останньою було вказано, що представник ознайомившись з клопотанням представника позивача заперечує щодо зазначеного клопотання, оскільки справа слухається з 2018 року, тому не вбачається підстав для повернення до підготовчого судового розгляду. Крім того, зазначає, що у позивача є право звернутися до суду з новою позовною заявою.

09 січня 2023 року до суду від представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_5 надійшли заперечення проти задоволення клопотання про повернення справи до стадії підготовчого провадження. Так, представник вказує, що позивач, який є ініціатором провадження, звертаючись до суду з відповідними позовними вимогами, повинен цікавиться ходом та результатами судового процесу. Від моменту поновлення розгляду минуло більше року і позивач жодним чином не проявив зацікавленості до розгляду справи, що взагалі могло привести до залишення його позову без розгляду. Тому, клопотання про повернення на стадію підготовчого провадження, можна розцінювати як зловживання своїми процесуальними правами та затягуванням судового розгляду. Таким чином, просить відмовити у задоволенні відповідного клопотання.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, суд розглядає справу, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява представника позивачки про повернення справи до стадії підготовчого провадження не підлягає задоволенню, по наступним підставам.

Відповідно до ч. 2 ст. 189 ЦПК України підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Цивільним процесуальним кодексом України не врегульовано питання щодо повернення суду до стадії підготовчого провадження після його закриття.

В постанові Верховного Суду від 12.01.2022 року у справі № 234/11607/20 зроблено висновок, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Суд вказує, що з моменту відкриття провадження в даній справі - 24 серпня 2018 року та з 26 січня 2019 року (смерті ОСОБА_6 ), позивачці достеменно було відомо про порушенні права ОСОБА_2 в інтересах якого було подано позов, а з 2019 року про зміну обставин, однак на протязі тривалого розгляду справи позивачка та його представник не ставили питання про зміну підстав позову. Так, ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 02 жовтня 2020 року залучено до участі у справі ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 . 24 листопада 2020 року від ОСОБА_1 засобами електронного зв`язку надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 16 березня 2021 року позивачкою біло подано клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням Дніпровського апеляційного суду по справі №175/2997/15-ц за апеляційної скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 10.08.2015 у справі №175/2997/15. 26 січня 2022 року від представника позивачки надійшла заява про розгляд клопотання про зупинення без участі позивача та її представника.

В свою чергу безпідставне повернення до підготовчого судового засідання може призвести до затягування строків її розгляду й перебування учасників справи в стані невизначеності, що свідчить про порушення положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року, що покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справи упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ у справах «Смірнова проти України» та «Фрідлендер проти Франції»). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ у справі «Красношапка проти України»).

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_4 про повернення справи до стадії підготовчого провадження.

У зв`язку з чим, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України визначено, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно із частиною третьою статті 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Як вбачається із матеріалів справи, ухвалою суду від 29 червня 2022 року закрито підготовче провадження у цивільній справі №204/2178/18 за позовом ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 до територіальної громади в особі Дніпропетровської міської ради, ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування за законом. Призначено справу до розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 29 серпня 2022 року. Тобто, на даний час цивільна справа №204/2178/18 знаходиться на стадії розгляду по суті.

Таким чином, враховуючи вище викладені обставини, суд вважає за необхідне повернути заяву представника позивачки ОСОБА_4 про зміну підстав позову по справі (позовна заява з уточненням), як безпідставно подану.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 189, 258-261, 352-354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_4 про повернення справи до стадії підготовчого провадження - відмовити.

Повернути заяву представника позивачки ОСОБА_4 про зміну підстав позову по справі (позовна заява з уточненням).

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ч. 2 ст. 261 ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день складення її повного тексту, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя В.В. Самсонова