КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Апеляційне провадження № 22-з/824/234/2023 Доповідач у суді апеляційної інстанції - Нежура В.А.
У Х В А Л А

02 лютого 2023 року Київський апеляційний суд у складі:

суддя-доповідач Нежура В.А.,

судді Андрієнко А.М., Невідома Т.О.,

розглянув заяву ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах представником ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвали Київського апеляційного суду від 16 січня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 , правонаступниками якої є ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Краковецької Алли Миколаївни, Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, ОСОБА_6 , Державної податкової інспекції Солом`янського району м. Києва Міністерства доходів і зборів України, третя особа: відділ громадянства, імміграції та реєстрації фізичних осіб Солом`янського районного управління Головного управління МВС України у м. Києві про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації, відновлення прав власника,

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Київського апеляційного суду від 16.01.2023 відмовлено ОСОБА_4 у задоволенні заяви про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 04.11.2014.

25.01.2023 ОСОБА_1 , який є правонаступником ОСОБА_3 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , подав заяву про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 16.01.2023.

В обґрунтування поданої заяви зазначено, що дана ухвала постановлена не іменем України, що не відповідає чинному законодавству.

Окрім того, у вступній частині ухвали зазначено суддю першої інстанції Чирка С.С., який ніколи не приймав участь у розгляді справи № 760/10908/13-ц.

Вказує, що зазначені описки спотворюють текст судового рішення і призводять до його неправильного сприйняття.

Відповідно до частин 1, 2 статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Питання про внесення виправлень вирішується судом без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності щодо встановлення фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, тощо) або мають технічний характер (тобто виникли в процесі виготовленні тексту рішення суду), які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Такі висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в постановах: від 14.01.2019 у справі № 638/11034/15-ц, від 20.05.2020 у справі № 520/15285/17, від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17, від 13.07.2022 у справі № 761/14537/15-ц.

Із наведеного слід зробити висновок про те, що виправлення допущених у рішенні, постанові, ухвалі описок, арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд доходить висновку, що подана заява про виправлення описок в ухвалі Київського апеляційного суду від 16.01.2023 підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України «Про міжнародне приватне право», законів України, що визначають особливості розгляду окремих категорій справ, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частинами 2-4 статті 258 ЦПК України визначено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал. Розгляд справи по суті судом першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду. Перегляд судових рішень в апеляційному та касаційному порядку закінчується прийняттям постанови.

Згідно ч. 1 ст. 259 ЦПК України суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду.

Аналізуючи зазначені норми права слід дійти висновку, що іменем України ухвалюються судові рішення, якими закінчено розгляд справи по суті, аналогічний зміст міститься і в Конституції України, а саме у статті 129-1, де зазначено, що суд ухвалює рішення іменем України.

Враховуючи те, що предметом розгляду в ухвалі Київського апеляційного суду від 16.01.2023 було виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 04.11.2014, тобто, вирішувалось процедурне питання, а не розгляд справи по суті, за наслідками якого постановилась ухвала, яка не є тим кінцевим рішенням, яке має постановлятись іменем України, тому у виправлені описки у цій частині слід відмовити.

Крім того, наведена у заяві ОСОБА_1 дана описка, яка, на його думку, підлягає виправленню, не має істотного характеру, та не впливає на правосудність ухвали суду апеляційної інстанції.

Щодо зазначення у вступній частині ухвали Київського апеляційного суду від 16.01.2023 головуючого суддю у першій інстанції - Чирку С.С., то перевіривши матеріали справи, було встановлено, що розгляд даної справи в суді першої інстанції відбувалось під головуванням судді Бобровник О.В., тому апеляційний суд погоджується, що у вступній частині ухвали Київського апеляційного суду від 16.01.2023 було помилково зазначено головуючого суддю у першій інстанції суддю Чирку С.С., що не відповідає матеріалам справи, тому підлягає виправленню.

Отже, з огляду на те, що в ухвалі суду допущена описка, то вона підлягає виправленню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 269 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , яка подана від його імені та в його інтересах представником ОСОБА_2 , про виправлення описки в ухвалі Київського апеляційного суду від 16 січня 2023 року задовольнити частково.

Виправити описку в ухвалі Київського апеляційного суду від 16 січня 2023 року, а саме у вступній частині ухвали замість «Головуючий суддя першої інстанції - Чирка С.С.» зазначити правильно «Головуючий суддя першої інстанції - Бобровник О.В.».

У задоволенні іншої частини заяви відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Суддя-доповідач В.А. Нежура

Судді А.М. Андрієнко

Т.О. Невідома