УХВАЛА

16 березня 2023 року

м. Київ

справа № 194/25/22

провадження № 61-3061ск23

Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 нарішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 26 січня 2023 року у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Тернівської міської ради Дніпропетровської області, третя особа - Павлоградська окружна прокуратура Дніпропетровської обласної прокуратури, про визнання права власності на житлову квартиру за набувальною давністю,

ВСТАНОВИВ:

02 березня 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язкузвернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Касаційна скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі заявником порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень з посиланням на те, що 26 січня 2023 у судовому засіданні було проголошено вступну та резолютивну частини оскаржуваної постанови, а повний текст постанови Дніпровського апеляційного суду від 26 січня 2023 рокубуло складено 30 січня 2023 року та оприлюдненно в Єдиному державному реєстрі судових рішень (далі - Реєстр) 02 лютого 2023 року.

Відповідно до частини першої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Відповідно до Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в Реєстрі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.

Встановлено, що повний текст постанови Запорізького апеляційного суду від 26 січня 2023 року було складено 30 січня 2023 року, надіслано судом до Реєстру 31 січня 2023 року та оприлюднено в Реєстрі 02 лютого 2023 року.

З тексту оскаржуваної постанови вбачається, що ОСОБА_1 не приймала участі у судовому засіданні, яке відбулося 26 січня 2023 року.

На підставі зазначеного можливо дійти висновку, що заявник не могла дізнатися про складання повного тексту постанови апеляційного суду раніше ніж її було опубліковано в Реєстрі, а копія вказаної постанови не могла бути направлена ОСОБА_1 раніше зазначеної дати.

За таких обставин слід вважати, що касаційна скарга була подана протягом тридцяти днів з дня вручення судового рішення.

Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів свідчить, що строк на касаційне оскарження пропущений з поважних причин. Тому суд, на підставі статті 390 ЦПК України, поновлює його.

Проте касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До касаційної скарги додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 1 985,20 грн від 28 лютого 2023 року.

Предметом позову в даній справі є визнання права власності на житлову квартиру за набувальною давністю.

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року в справі № 910/13737/19, судовий збір за подання до суду позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначаються з урахуванням вартості спірного майна, як у спорі майнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (у редакції, чинній на момент подання позовних заяв) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подачу касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Для визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за подачу касаційної скарги, має значення ціна вимог майнового характеру.

Згідно з пунктом 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Оскільки з тексту судових рішень та матеріалів касаційного провадження неможливо встановити вартість спірного майна, яке є предметом позову, то заявнику необхідно надати суду касаційної інстанції докази вартості спірного майна станом на день подання позову і самостійно вказати ціну позову та визначити розмір судового збору за подання касаційної скарги та доплатити його у розмірі 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви з урахуванням вартості спірного майна.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження оплати судового збору необхідно надати Верховному Суду квитанцію (платіжне доручення).

Частиною другою статті 393 ЦПК України передбачено, що у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявникові строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження судових рішень у справі № 194/25/22.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тернівського міського суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 26 січня 2023 року залишити без руху.

Надати для усунення зазначених недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є. В. Коротенко