Справа № 185/7071/22
Провадження № 2/185/301/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 лютого 2023 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Шаповалової І.С., за участю секретаря судового засідання Величко А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду міста Павлограда Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на нерухоме майно,
В С Т А Н О В И В :
Позивач звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 ,про визнання права власності на спадкове майно, в якій просила: визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку, що розташований: АДРЕСА_1
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її чоловік ОСОБА_4 , після смерті якого залишилась спадщина: 1/2 частки житлового будинку, що розташований: АДРЕСА_1 . 01.09.2017 ОСОБА_4 залишив заповіт на ім`я ОСОБА_1 .
Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20.12.2019 у справі 185/5696/19 за позовом за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа : Перша Павлоградська державна нотаріальна контора про визнання недійсним свідоцтва про право власності та визнання права власності на частину нерухомого майна, ухвалено:

Визнати недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно, видане Виконкомом Павлоградської міської Ради 14 лютого 2003 року на ім`я ОСОБА_4 на підставі рішення Виконкому Павлоградської міської Ради № 56 від 12 лютого 2003 року на будинок АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) право власності на 1/2 частину домоволодіння (жилого будинку із господарськими будівлями) АДРЕСА_1 .

Позивач звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, однак їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вказаний будинок, та, у зв`язку з тим, що рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області у справі №185/5696/19 від 20.12.2019 визнано недійсним свідоцтво про право власності на вказаний житловий будинок.

Позивач в судове засідання не з`явилася, надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, вказавши, що позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином, жодних заяв не надала.

Треті особи про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явилися, жодних заяв не подали.

З урахуванням наведеного суд ухвалює заочне рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на викладене суд вважає можливим розглянути дану справу у відсутності не з`явившихся учасників справи на підставі наявних в ній письмових матеріалів про права та взаємовідносини останніх, при цьому не здійснює фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши письмові матеріали додані до справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.ст.12, 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд, перевіривши матеріали справи та доводи, викладені в позовній заяві, з`ясувавши обставини, факти та відповідні їм правовідносини, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_4 помер. /а.с. 16/.

Після його смерті відкрилась спадщина.

Відповідно до матеріалів спадкової справи /а.с. 67-84/, після смерті ОСОБА_4 із заявами про видачу спадщини звернулись ОСОБА_2 (колишня дружина померлого), ОСОБА_3 (син померлого), ОСОБА_1 (дружина померлого). ОСОБА_3 (син померлого) відмовився від прийняття спадщини на користь свого брата ОСОБА_3 .

На день відкриття спадщини, права на на обов`язкову частку у спадщині у ОСОБА_2 та дітей спадкодавця ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , відповідно до положень ст.1241 ЦК України не виникає.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день, з якого вона оголошується померлою.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Статтями 1216 та 1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно зі ст.ст. 1217, 1233 1236 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом . Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Заповідач має право охопити заповітом права та обов`язки, які йому належать на момент складення заповіту, а також ті права та обов`язки, які можуть йому належати у майбутньому.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (статті 1268, 1269 ЦК України).

Як визначено частиною 5 статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини, а згідно з ч. 3 ст. 1296 ЦК України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 20.12.2019 у справі 185/5696/19 за позовом за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , третя особа : Перша Павлоградська державна нотаріальна контора про визнання недійсним свідоцтва про право власності та визнання права власності на частину нерухомого майна, ухвалено:

Визнати недійсним свідоцтво про право власності на нерухоме майно, видане Виконкомом Павлоградської міської Ради 14 лютого 2003 року на ім`я ОСОБА_4 на підставі рішення Виконкому Павлоградської міської Ради № 56 від 12 лютого 2003 року на будинок АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (РНПП НОМЕР_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ) право власності на 1/2 частину домоволодіння (жилого будинку із господарськими будівлями) АДРЕСА_1 .

Крім того, вказаним рішенням встановлено, що що право власності на спірне майно, а саме на домоволодіння АДРЕСА_2 виникло та зареєстровано у період шлюбу ОСОБА_4 та ОСОБА_2 і остання в свою чергу має право на 1/2 його частину.

Враховуючи, що свідоцтво про право власності на домоволодіння АДРЕСА_2 видано 02.04.1980 року відділом комунального господарства виконавчого комітету Павлоградської міської ради депутатів трудящих на підставі рішення Павлоградської міської ради депутатів трудящих № 200 від 21.03.1980 року ОСОБА_4 , а зареєстровано за ним 18.05.1988 року в КП «Павлоградське бюро технічної інвентаризації». Свідоцтво про право власності на нерухоме майно видане виконкомом Павлоградської міської Ради 14.02.2003 року на підставі рішення виконкому Павлоградської міської ради 12.02.2003 року № 56 видане на вже зареєстроване на праві власності майно підлягає визнанню недійсним. Будь-яких інших даних щодо обставин видачі свідоцтва про право власності від 14.02.2003 року та підстав його видачі суду не надано. /а.с. 8-12/

Викладене свідчить про те, що ОСОБА_4 за життя належало право власності на 1/2 частину житлового будинку, що розташований: АДРЕСА_1 .

01.09.2017 ОСОБА_4 залишив заповіт на ім`я ОСОБА_1 . /а.с. 13/

Відповідно до ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємозв`язок доказів у їх сукупності.

Всебічне дослідження усіх обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що позов підлягає задоволенню повністю.

Керуючись ст.ст. 4, 5, 258, 259, 263-265, 268, 273, 352, 354 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на нерухоме майно- задовольнити.

Визначити, що частка померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 у праві спільної сумісної власності на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину житлового будинку, що розташований: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_2 , мешкає: АДРЕСА_3 .

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешкає: АДРЕСА_1 .

Треті особи:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , мешкає: АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ;

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , мешкає: АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_4 ;

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , мешкає: АДРЕСА_6 .

Суддя І.С.Шаповалова