КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

у/н справи № 760/11544/16-ц № а/п 22-ц/824/6406/2023
Головуючий у суді першої інстанції: Усатова І.А.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.

23 березня 2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого судді Махлай Л.Д.

суддів Немировської О.В., Ящук Т.І.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 , поданої через представника ОСОБА_2 , на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 14 грудня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа: державний нотаріус Дев`ятої київської нотаріальної контори Бодак О.М. про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в :

рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 14.12.2022 в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, 10.01.2023 ОСОБА_1 через представника подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 22.02.2023 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали.

27.02.2023 зазначена копія ухвали суду направлена на електронну адресу представника апелянта , яка зазначена в апеляційній скарзі.

Якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши її у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Отже, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного суду від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19 (провадження 61-8505 св 22).

Отже, особа є належно повідомленою згідно положень п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України.

09.03.2023 на виконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 22.02.2023 представник ОСОБА_2 шляхом поштового направлення подав заяву про усунення недоліків апеляційної скарги.

Згідно ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

В заяві про усунення недоліків апеляційної скарги представник апелянта зазначає, що про ухвалу Київського апеляційного суду від 22.02.2023 він дізнався із Єдиного державного реєстру судових рішень 09.03.2023.

Разом з тим, викладені у заяві доводи представника апелянта не відповідають матеріалам справи, оскільки відповідно до звіту про направлення електронної кореспонденції представник апелянта копію ухвали отримав 27.02.2023.

Відтак датою отримання копії ухвали є 27.02.2023, а тому останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги є 03.03.2023.

Посилання в заяві про те, що він її прочитав 09.03.2023 не можна визнати обґрунтованими, оскільки представником не надано будь - яких належних доказів, що саме в цей день він ознайомився з копією ухвали.

До того ж відповідно до положень ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

В рішенні від 26.04.2007 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, відповідно до частин 1 та 3 статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

В Єдиному державному реєстрі судових рішень ухвала Київського апеляційного суду від 22.02.2023 оприлюднена 27.02.2023.

Зазначене свідчить, що позивач та його представник мали об`єктивну можливість дізнатися про стан відомого їм провадження та усунути зазначені судом недоліки апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Максимальний строк для усунення недоліків апеляційної скарги встановлений ч. 2 ст. 185 ЦПК України становить 10 днів.

Строки, встановлені законом продовженню не підлягають.

Поновлення пропущеного строку передбачено ст. 127 та ч. 3 ст. 354 ЦПК України. Проте поновлення строку можливо лише за заявою учасника справи. Поновлення строку за ініціативою суду законом не передбачено.

Максимальний строк на усунення недоліків апеляційної скарги закінчився 08.03.2023. Заяву про усунення недоліків апеляційної скарги подано 09.03.2023 та клопотань про поновлення пропущеного чи про продовження строку не заявлялося.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Оскільки у встановлений законом строк недоліки апеляційної скарги апелянт не усунув, апеляційна скарга вважається неподаною і підлягає поверненню.

Повернення апеляційної скарги апелянту не перешкоджає зверненню з новою апеляційною скаргою, де апелянт може поставити питання про поновлення пропущеного строку на подачу апеляційної скарги.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану через представника ОСОБА_2 , на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 14 грудня 2022 року повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів у касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий

Судді