Провадження № 2/554/509/2023
Провадження №2/554/509/2023
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 січня 2023 року м. Полтава
Октябрський районний суд м.Полтави в складі:
судді Блажко І.О.,
при секретарі - Гребельній А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чуєв Дмитро Володимирович про визначення додаткового строку на прийняття спадщини , -
Розпорядженням голови Верховного Суду від 08.03.2022 №2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема, справи підсудні Московському районному суду м. Харкова підлягають розгляду Октябрським районним судом м. Полтави.
Позивач ОСОБА_1 01.11.2022 звернувся до Октябрського районного суду м. Полтави з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. В якому прохав : визначити додатковий строк в 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що на час смерті проживав в АДРЕСА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . В обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_2 . Померлий залишив заповіт, посвідчений 05.04.2021 ПН Харківського МНО Малік О.В. за реєстровим №344, у якому заповів усе належне йому майно сину ОСОБА_1 . Спадкове майно після смерті ОСОБА_3 складається з частки квартири, що розташована за адресою : АДРЕСА_1 , яка була приватизована спадкодавцем спільно із відповідачем ОСОБА_2 . Крім того у власності спадкодавця знаходиться кімната у трьох кімнатній квартирі за адресою : АДРЕСА_2 . Але документи на цю кімнату знаходяться у відповідача, надати дані документи відповідач відмовляється. 19.11.2021 ОСОБА_1 звернувся до ПН Харківського МНО Чуєва Д.В. з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_2 19.11.2021на підставі заяви позивача була заведена спадкова справа №69816628, номер у нотаріуса 16/2022. Постановою приватного нотаріуса Чуєва Д.В. відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, що залишилося після смерті батька ОСОБА_3 . Підставою відмови є те, що ОСОБА_1 не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та не звернувся до нотаріуса протягом встановленого законом строку для прийняття спадщини з заявою про прийняття спадщини. На час смерті з ОСОБА_3 був зареєстрований його син ОСОБА_2 , який фактично прийняв спадщину. К матеріалах спадкової справи відсутня письмова згода відповідача ОСОБА_2 на продовження строку спадкоємцю, який пропустив строк прийняття спадщини, тому він вимушений звернутися до суду з даним позовом (а.с.1-4).
07 грудня 2022 року ухвалою суду закрито підготовче засідання у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини. Призначено розгляд справи по суті на 13.30 годин на 24 січня 2023 року (а.с.49).
В судове засідання позивач ОСОБА_1 , не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим. Надіслав суду заяву в якій прохав : розгляд справи провести за його відсутності, зазначив, що позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с.60).
Відповідач ОСОБА_2 до суду 07.12.2022 та 24.01.2023 не з`явився будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим, шляхом отримання смс-повідомлень та направлення судової повістки, копії ухвали про відкриття провадження у справі та копії позовної заяви з додатками, до суду поштою повернуто конверт з відміткою, що адресат відсутній за вказаною адресою. Відзив на позовну заяву не наданий (а.с.44, 55, 63).
Третя особа ПН ХМНО Чуєв Д.В. в судове засідання не з`явився, будучи у встановлений ЦПК України спосіб повідомленим (а.с.45, 56, 64).
Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про задоволення позову повністю.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) 18 листопада 2021 року (а.с.10).
За життя ОСОБА_2 склав заповіт, яким все його майно, де б воно не було із чого б воно не складалося заповів своєму синові ОСОБА_1 , що слідує із копії заповіту від 05.04.2021 посвідченого ПН Харківського МНО Малік О.В. зареєстрований в реєстрі за №344 (а.с.11).
20 жовтня 2022 року постановою ПН ХМНО ОСОБА_4 про відмову у вчиненні нотаріальної дії відмовлено спадкоємцю ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно, що залишилося після смерті його батька, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що на час смерті проживав в АДРЕСА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.19, 20).
Як слідує із постанови ПН ХМНО Чуєва Д.В. від 20.10.2022 про відмову у вчиненні нотаріальної дії спадкоємець ОСОБА_1 не проживав зі спадкодавцем ОСОБА_3 на час відкриття спадщини та не звернувся до нотаріуса протягом встановленого законом строку для прийняття спадщини з заявою про прийняття спадщини, він вважається таким, що спадщину не прийняв. На час смерті ОСОБА_3 з ним був зареєстрований його син ОСОБА_2 , який фактично прийняв спадщину в порядку ч.3 ст.1268 ЦК України. В матеріалах спадкової справи відсутня письмова згода ОСОБА_2 на продовження строку, спадкоємцю, який пропустив строк для прийняття спадщини (а.с.19, 20).
Строк на подання ОСОБА_1 заяви про прийняття спадщини сплив 15.05.2022, до закінчення цього строку позивач не мав можливості подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса у визначений термін, оскільки 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан та у місті Харкові не працювали нотаріальні контори до кінця травня 2022 року.
Згідно ч.1 ст.1221 ЦК України, місце відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Відповідно до ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України).
Згідност. 1268 Цивільного кодексу України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса або в сільських населених пунктах - до уповноваженої на це посадової особи відповідного органу місцевого самоврядування за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно.
Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу (ст. 1258 ЦК України).
Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини (ст. 1266 ЦК України).
Відповідно до положень ст. 1269-1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини . Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до положень Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
На підставі викладеного суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 протягом шести місяців не міг звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини з поважних причин, через що необхідно визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили.
Судові витрати, сплачені позивачем при подачі позовної заяви до суду становлять 992,40 грн. (а.с.5).
Відповідно до п.1 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються у разі задоволення позову на відповідача.
Також стягнути з ОСОБА_2 судовий збір у розмірі 992,40 грн. сплачений позивачем при подачі позову.
Керуючись ст.ст.12, 81, 130, 131, 141, 229, 247, 263 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Чуєв Дмитро Володимирович про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк в 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що на час смерті проживав в АДРЕСА_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , із дня набрання законної сили рішенням суду.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 (сорок) копійок.
Позивач громадянин України, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець міста Харків Харківської області, місце реєстрації АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_3 .
Відповідач - громадянин України, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , останнє відоме місце реєстрації АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер Міністерством доходів і зборів України не встановлено.
Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги до суду першої інстанції протягом 30 днів з дня отримання повного тексту рішення.
Заочне рішення суду може бути переглянуто Октябрським районним судом м.Полтави за заявою відповідача, яку може бути подано до суду протягом 20 днів зо дня отримання ним копії рішення.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікацйної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строків на його оскарження.
Повний текст рішення виготовлено 24 січня 2023 року.
Суддя І.О. Блажко