ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2983/23 Справа № 242/5370/21 Суддя у 1-й інстанції - Хацько Н.О. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 травня 2023 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:

головуючого судді Агєєва О.В.,

суддів: Кішкіної І.В., Корчистої О.І.,

розглянувши у письмовому провадженні без виклику сторін в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м.Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу №242/5370/21 за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за апеляційною ОСОБА_1 на рішення Селидівського міського суду Донецької області від 21 грудня 2022 року, ухвалене у складі судді Хацько Н.О., -

ВСТАНОВИВ:

В жовтні 2021 року позивач АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. В обґрунтування позову зазначив, що відповідач є власником квартири АДРЕСА_1 та споживачем послуг, які надає позивач. 01 червня 2021 року представниками енергопостачальника за адресою відповідача було виявлено та зафіксовано Актом наступне порушення: виявлено ознаки втручання в параметри засобу комерційного обліку з метою зміни його показників. На підставі цього акту позивачу було нараховано суму не облікованої електричної енергії в розмірі 13975 грн. Просив суд стягнути з відповідача вказану суму, а також витрати по сплаті судового збору в розмір 2270 грн.

Рішенням Селидівського міського суду Донецької області від 21 грудня 2022 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» заборгованість за електричну енергію, не враховану приладом обліку в сумі 13957 грн., вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись з зазначеним рішенням, відповідач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просив рішення суду скасувати, відмовивши у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В обґрунтування зазначив, що в спірному рішенні незазначені пункти правил користування електричною енергією, які на думку суду першої інстанції порушені відповідачем, а також, правила користування електричною енергією втратили чинності від 11.06.2018. АТ «ДТЕК Донецькі Електромережі» Авдіївського РЕМ звинуватили відповідача у крадіжці електричної енергії шляхом заниження показників лічильника електричної енергії, при цьому не направили прибор обліку на експертизу, який є їхньою власністю, тобто жодним чином не підтверджуючи свої звинувачення та підстави виконання розрахунку необлікованої електричної енергії, що є протиправним. Умовами договору про постачання електричної енергії від 31 березня 2014 року №0320079 не передбачена відповідальність за порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії. Представники позивача виконували контрольне зняття показників прибору обліку, наявності пломб та перевірки квартири в цілому 28.05.2021р. і зауважень з боку представників АТ «ДТЕК Донецькі Електромережі» до ОСОБА_1 не було. В акті про порушення №013009 від 01.06.2021 не заповнені всі графи та рядки. Надані позивачем документи не містять інформації про залучення представників спеціалізованих організацій та Держспоживстандарту для встановлення факту пошкодження приладів (систем) обліку, пломб на приладах, а також факти втручання в їх роботу, що призвели до заниження показань. В спірному акті про порушення в п.4 «типи засобу вимірювальної техніки» зазначено два типи засобу: штангенциркуль, дата повірки 26.06.2020р.; кліщі, дата повірки 31.07.2021р., але спірний акт про порушення складено 01.06.2021р. за місяць до того, як були повірені кліщі і через пів року після спливу строку повірки штангенциркуля. Позивачем не надано суду: посадові інструкції представників оператора системи, які пройшли відповідне навчання та інструктаж; копію журналу обліку бланків актів про порушення; копію проведення повірки та калібровки приборів які зазначені у п.4 акта про порушення, як типи засобу вимірювальної техніки, а саме, штангенциркуль та кліщі; інвентарні номери типів засобу вимірювальної техніки штангенциркуль та кліщі; бухгалтерську довідку про наявність на підприємстві позивача засобу вимірювальної техніки - штангенциркуль та кліщі. У довіреності на ім`я ОСОБА_2 , яка підписала позов, відсутні повноваження на звернення з позовною заявою до суду. Суд першої інстанції залишив поза увагою та не розглянув клопотання від 18.11.2021р. про визнання доказу недопустимим /неналежним/недостовірним, яке подано представником відповідача та не надав оцінки цьому клопотанню, а також залишив поза увагою доводи клопотання 18.11.2021р. про розгляд справи в порядку загального позовного провадження яке подано представником відповідача. Суд першої інстанції не дослідив акт про порушення №013009 від 01.06.2021р., в якому 01.06.2021р. власноруч представником Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» виконано написання про те, що ОСОБА_1 відмовився від підпису, але при цьому, зазначений акт містить власноручний підпис ОСОБА_1 з відміткою ознайомлений, то ці дії представника Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» слід вважати, як службове підроблення. Суд першої інстанції шаблонно підійшов до розгляду клопотання відповідача від 30.01.2022р. про постановлення окремої ухвали суду в порядку ч.1 та ч.11 ст.262 ЦПК України. Крім того, хоч ухвалою від 31 січня 2022 року було задоволено клопотання відповідача та витребувано у позивача документи, витребувані документи надані не були. Тобто, суд першої інстанції не звернув увагу на те, що в даному випадку без дослідження судом першої інстанції та відповідачем витребуваних документів, відповідач унеможливлений захистити свої права, а прийняте оскаржуване рішення суду ґрунтується виключно на припущеннях. Крім того, 14.02.2022р. представником відповідача подано до суду першої інстанції клопотання про витребування доказів, а саме, витребувати інформацію, яка має відношення до спірного акта про порушення, однак дане клопотання не було розглянуто. Відповідач також зазначив, що планує понести витрати на отримання професійної правничої допомоги у розмірі 9000 грн. при розгляді даної справи Дніпровським апеляційним судом та просив застосувати при розгляді справи правовий висновок, який міститься в Постанові ВП ВС від 08.06.2021р. у справі №662/397/15-ц.

Відзив на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надійшов.

Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Частиною 3 статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч.3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Ціна у позову у даній справі менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому дану справу слід розглядати без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга відповідача підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишенню без змін з наступних підстав.

У частині третій статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджено відповідачем у відзиві на позовну заяву.

Відповідачем не заперечувалось, що він є споживачем послуг з електропостачання, які надає позивач.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 01 червня 2021 року працівниками АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» складено Акт про порушення правил користування електричною енергією №013009 за результатом перевірки приладу обліку в квартирі АДРЕСА_1 , а саме щодо встановлення пристроїв, що занижують показання засобів обліку електричної енергії, порушення п.п.2.3.2, 2.2.4, 5.5.8 ПРРЕЕ, виявлені явні ознаки втручання в параметри засобу комерційного обліку з метою зміни його показів шляхом використання фазозсувного трансформатора. В акті також зазначено, що комісія оператора систем із розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 14.06.2021р. о 09 годині 00 хвилин. Акт підписано чотирма представниками оператора системи, також наявна відмітка відповідача про ознайомлення згідно його підпису, що відповідач також підтверджує у відзиві на позовну заяву.

Згідно акту-повідомлення про направлення на експертизу лічильника електроенергії від 01 червня 2021 року лічильник, встановлений на квартиру відповідача, направлявся на експертизу в зв`язку із наявними сумнівами в його роботі у енергопостачальника. Даний акт-повідомлення також містить зазначення відповідача, згідно з яким останній відмовляється від проведення експертизи.

У відзиві на позов відповідач також зазначає, що йому пропонувалось написати заяву щодо направлення прибору обліку на експертизу за власний кошт, однак він відмовився писати таку заяву, оскільки прибор є власністю позивача, а ПРРЕЕ така заява не передбачена.

Згідно протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 14 червня 2021 року №1185, комісією було розглянуто акт №013009 від 01.06.2021 року, та за період з 02.06.2020 року по 01.06.2021 року відповідачу було нараховано 13957 грн. вартості не облікованої електричної енергії. Також зазначено, що споживач не був присутній на засіданні комісії.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем доведено про те, що відповідачем було здійснено порушення правил користування електричною енергією, внаслідок чого збитки, завдані зазначеним порушенням повинні бути відшкодовані.

Апеляційний суд погоджується з такими висновками та зазначає наступне.

Статтею 714 ЦК України визначено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.633 ЦК України, публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо).

Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.

Згідно з ч.1 ст.634 ЦК України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Відповідно до п.п.62, 93 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії», побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність);

Універсальна послуга - постачання електричної енергії побутовим та малим непобутовим споживачам, що гарантує їхні права бути забезпеченими електричною енергією визначеної якості на умовах, визначених відповідно до цього Закону, на всій території України.

Частиною четвертою статті 63 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що постачальник універсальних послуг здійснює постачання електричної енергії у порядку, визначеному правилами роздрібного ринку, та на умовах договору постачання універсальних послуг. Договір про постачання універсальних послуг є публічним договором приєднання та розробляється постачальником універсальної послуги на підставі типового договору, форма якого затверджується Регулятором. Постачальник універсальних послуг розміщує договір постачання універсальних послуг на своєму офіційному веб-сайті.

Згідно з положеннями пункту 13 розділу XVII Закону України «Про ринок електричної енергії» фактом приєднання споживача до умов договору постачання універсальних послуг (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, що засвідчують його бажання укласти договір, зокрема надання підписаної заяви про приєднання, оплата рахунка постачальника універсальної послуги та/або факт споживання електричної енергії.

Передача постачальнику універсальних послуг персональних даних побутових та малих непобутових споживачів під час здійснення заходів з відокремлення оператора системи розподілу не потребує отримання згоди та повідомлення таких споживачів про передачу персональних даних і вважається такою, що здійснена в загальносуспільних інтересах з метою забезпечення постачання електричної енергії споживачам.

19.04.2018 року набули чинності «Правила роздрібного ринку електричної енергії» (ПРРЕЕ), затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, за №312 від 14.03.2018 року.

Пунктом 2.3.3. ПРРЕЕ передбачено, що електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами.

Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проектних рішень.

Пункт 2.3.4. ПРРЕЕ передбачає, що відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Пунктом 3.4 ПРРЕЕ встановлено, що відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

Згідно з п.3 ч.3 ст.58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Відповідно до п.8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Як вбачається з матеріалів справи, 01 червня 2021 року уповноваженими представниками позивача при проведенні перевірки дотримання споживачем ПРРЕЕ за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено факт порушення ПРРЕЕ, а саме: явні ознаки втручання в параметри засобу комерційного обліку з метою зміни його показників, про що складено акт про порушення №013009 від 01.06.2021 року. Факт порушення зафіксовано в графічній схемі, яка відображена в акті про порушення.

Складання акту порушення відбувалось в присутності відповідача, що підтверджується підписом в акті про порушення, про що також зазначено у його відзиві на позовну заяву.

Відповідно до п.8.4.1. ПРРЕЕ, оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

Відповідно до ст.77 Закону України «Про ринок електричної енергії» - учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушенням в електроенергетиці є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку, у тому числі порушення правил користування електричної енергії.

Пунктами 8.2.6 8.2.7 ПРРЕЕ встановлено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків. Кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Судова колегія зазначає, що з аналізу зазначеної норми законодавства можливо зробити висновок, що протокол комісії з розгляду актів про порушення є юридичною формою рішення та офіційним документом позивача як постачальника електричної енергії, який спрямований на регулювання відносин між енергопостачальником та споживачем у в випадках встановлення факту споживання необлікованої електричної енергії у спосіб, визначений законодавством, породжує правові наслідки для суб`єктів цих відносин та має обов`язків характер для цих суб`єктів.

У випадку, якщо споживач незгодний з рішенням комісії, то належним способом захисту є подання скарги на зазначене рішення до осіб, визначених у п.8.3.20 ПРРЕЕ, а у випадку звернення до суду належним способом захисту є вимога про скасування рішення комісії. Аналогічний правовий висновок викладений у пункті 81 постанови ВП ВС від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17.

Саме при розгляді вимоги про скасування рішення комісії мають бути встановлені та оцінені факти правильності складення акту про порушення, необхідність проведення експертизи для встановлення факту порушення, на які посилався в якості заперечень відповідач

Як вбачається з протоколу №1185 від 14.06.2021 року, рішення комісії є наступним: здійснити нарахування обсягу та вартості не облікованої електроенергії згідно п.8.4 ПРРЕЕ, а саме порушення згідно п.8.4.2, термін нарахування згідно п.8.4.8 ПРРЕЕ, за формулою згідно з п.8.4., за період з 02.06.2020 року по 01.06.2021 року, обсяг не облікованої енергії складає 3793 кВт/час, вартість 13957 грн.

Отже, у протоколі №11875 року зазначено як обсяг необлікованої електричної енергії 20817 кВт.год., так і порядок розрахунку її вартості, що підлягає відшкодуванню. Вимог про скасування рішення комісії відповідачем не заявлено.

Відповідно до п.8.2.4. ПРРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Як вбачається з розрахунку величини вартості не облікованої електричної енергії, він виконаний відповідно до вихідних даних, що зазначені у акті та за формулою, що визначена п.8.4 ПРРЕЕ.

Згідно п.8.4.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. Для забезпечення проведення експертизи оператор системи має зняти, упакувати, опломбувати та направити на експертизу пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності). Якщо оператором системи до моменту передачі засобів вимірювальної техніки, індикаторів та/або пломб на експертизу пошкоджено упаковку та/або пломби, встановлені на ній, положення цієї глави не застосовуються.

Разом з тим, положення абз.4 п.8.4.4 Порядку передбачають, що у разі письмової відмови споживача від проведення експертизи, обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Апеляційний суд погоджується з оцінкою суду першої інстанції, що відповідачем не оспорювався сам факт порушення правил користування електричною енергією взагалі. Крім того, ним не заперечувалось, що йому було запропоновано направити прибор обліку на експертизу, однак він відмовився. Зазначене також підтверджується копією акту-повідомлення про направлення на експертизу лічильника від 01.06.2021 року, який містить відмітку з підписом ОСОБА_1 про відмову від експертизи.

При цьому з відповідним клопотанням про експертизу він не звертався ані до суду першої, ані до суду апеляційної інстанції.

Щодо доводів відповідача відносно невиконання позивачем вимог ухвали суду від 31 січня 2022 року, то вбачається, що представником позивача була надана відповідь щодо неможливості виконання ухвали у зв`язку з екстреною евакуацією підприємства із зони активних бойових дій, його документи та оргтехніка не зберіглися. Щодо не розглянутого клопотання про визнання доказів недопустимими, то апеляційний суд зазначає, що у рішенні суду першої інстанції їм надана належна оцінка. При цьому апеляційний суд погоджується, що дійсно, судом першої інстанції не було розглянуто клопотання про витребування інформації від 14.02.2022 року, однак відповідачем не доведено, що зазначена інформація впливає на законність оскаржуваного рішення, аналогічного клопотання до суду апеляційної інстанції не заявлено.

Щодо доводу апеляційної скарги відносно того, що позов підписано особою, яка не мала на це повноважень, то апеляційний суд зазначає, що позовну заяву від імені АТ «ДТЕК Донецькі електромережі» подано представником Романченко Катериною Олексіївною засобами електронного суду. Вбачається, що представник діє на підставі довіреності №378/2021 від 20.04.2021 року, у якій зазначено право представляти інтереси товариства в усіх судових органах судової системи незалежно від їх юрисдикції, з усіма правами, які надані процесуальним законодавством учаснику процесу, в тому числі підписувати, надавати та отримувати усі необхідні документи.

Отже, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції не допустив порушень матеріального або процесуального закону, які могли б бути підставою для скасування рішення суду, доводи апеляційної скарги не спростовують правильність правових висновків суду, зводяться до переоцінки доказів та на законність оскаржуваного судового рішення не впливають.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року; SERYVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909|04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Ураховуючи вищенаведене, апеляційний суд вважає, що підстав для скасування рішення Селидівського міського суду Донецької області від 21 грудня 2022 року немає.

Відповідно до частин 1, 13 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З огляду на висновок про залишення апеляційної скарги без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 368, 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Селидівського міського суду Донецької області від 21 грудня 2022 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту безпосередньо до Верховного Суду.

Судді: