КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 754/42/22
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6940/2023
У Х В А Л А

10 березня 2023 року Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача: Слюсар Т.А.,

суддів: Білич І.М., Коцюрби О.П.,

розглянувши у порядку апеляційного провадження апеляційну скаргу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 01 лютого 2023 року у складі судді Таран Н.Г.,

у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення додаткових витрат на дитину,-

В С Т А Н О В И В :

02 березня 2023 року на електронну адресу Київського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1

06 березня 2023 року ухвалою Київського апеляційного суду від 06 березня 2023 року витребувано з Деснянського районного суду міста Києва матеріали цивільної справи № 754/42/22.

07 березня 2023 року надійшли матеріали справи з яких убачається, що 02 березня 2023 року ОСОБА_1 також направила апеляційну скаргу на електронну адресу Деснянського районного суду м. Києва, яка є ідентичною за змістом тій, яка подана до Київського апеляційного суду.

Апеляційна інстанція на етапі прийняття апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції має перевірити апеляційну скаргу, яка має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, передбаченим приписами ЦПК України - положень ст. 356.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).

Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом та неприпустимість зловживання процесуальними правами є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).

Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).

За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Убачається, що зміст апеляційний скарг суперечить загальним засадам цивільного судочинства, що є перешкодою для прийняття їх до розгляду, адже скарги містить неодноразові принизливі, образливі і лайливі слова, некоректні висловлювання, що розцінюється судом як зловживання процесуальними правами.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик, аналогічні висновки містяться у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 199/6713/14-ц, від 14.03.2019 у справі № 9901/34/19, від 07.11.2019 у справі № 9901/324/19, від 07.04.2021 у справі № 9901/23/21, від 08.07.2021 у справі № 9901/235/20, від 27.10.2021 у справі № 9901/598/19). Наявність такої характеристики є достатньою, щоб суд застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України (повернення, залишення без розгляду заяв, скарг, клопотань).

Отже, звертаючись до суду з відповідними апеляційними скаргами, скаржникам хоч і надано право викладати їх на власний розсуд з дотриманням загальних вимог щодо форми та змісту, проте використання образливих висловлювань є неприпустимим при їх оформленні.

Враховуючи вищевикладене колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для повернення апеляційних скарг на підставі частини третьої ст. 44 ЦПК України.

Оскільки подані апеляційні скарги є тотожними та не відповідають вимогам щодо форми та змісту, встановлених статтею 356 ЦПК України та містить образливі та лайливі слова чи символи, а саме надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям), усі апеляційні скарги підлягають поверненню.

Керуючись ст. 44, 357 ЦПК України -

У Х В А Л И В :

Апеляційні скарги ОСОБА_1 на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 01 лютого 2023 року повернути скаржнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом тридцяти днів у касаційному порядку до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Суддя-доповідач:

Судді: