Ухвала

03 січня 2023 року

м. Київ

справа № 466/9535/18

провадження № 61-12637ск22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Школьна Алла Вікторівна, на постанову Львівського апеляційного суду

від 07 листопада 2022 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Ірокс», товариства з обмеженою відповідальністю «Галичбудмонтаж», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - державний реєстратор Уличневської сільської ради Дрогобицького району Львівської області Кочума Олеся Сергіївна, про скасування державної реєстрації та визнання майнових прав на квартиру,

ВСТАНОВИВ:

13 грудня 2022 року засобами поштового зв`язку представник ОСОБА_1 - адвокат Школьна А. В. подала касаційну скаргу на постанову Львівського апеляційного суду від 07 листопада 2022 року (повний текст складено 17 листопада 2022 року) у цивільній справі № 466/9535/18.

За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Втім, касаційна скарга підлягає залишенню без руху, оскільки заявником в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до приватного акціонерного товариства «Ірокс» (далі - ПрАТ «Ірокс»), товариства з обмеженою відповідальністю «Галичбудмонтаж» (далі - ТОВ «Галичбудмонтаж»), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - державний реєстратор Уличневської сільської ради Дрогобицького району Львівської області Кочума О. С., про скасування державної реєстрації та визнання майнових прав на квартиру.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 24 червня 2022 року позов ОСОБА_1 задоволено, скасовано державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ТОВ «Галичбудмонтаж», визнано за ОСОБА_1 майнові права на квартиру АДРЕСА_2 .

Постановою Львівського апеляційного суду від 07 листопада 2022 року апеляційні скарги ПрАТ «Ірокс» та ТОВ «Галичбудмонтаж» задоволено, рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 24 червня 2022 року скасовано, в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить оскаржувану постанову апеляційного суду скасувати, а рішення суду першої інстанції залишити в силі.

Звертаючись до суду ОСОБА_1 просила (окрім вимоги про скасування державної реєстрації права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ТОВ «Галичбудмонтаж») визнати за нею майнове право на частку в об`єкті незавершеного будівництва - житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення за будівельною адресою: АДРЕСА_3 , у розмірі проінвестованої квартири в даному об`єкті за номером АДРЕСА_4 та визнати за ним майнове право на отримання в натурі об`єкта інвестування, а саме вищезазначеної квартири.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР).

Аналіз ЄДРСР свідчить, що апеляційний суд залишаючи апеляційну скаргу ПрАТ «Ірокс» на рішення Шевченківського районного суду м. Львова

від 24 червня 2022 року без руху в ухвалі від 01 серпня 2022 року встановив, що згідно звіту про оцінку майна № АЕ00-220622-005 ринкова вартість спірної квартири за адресою: АДРЕСА_5 становить 1 100 550 грн.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

За змістом частини першої статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі

№ 910/13737/19 (провадження № 12-36гс20) зроблено висновок, що будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі

№ 907/9/17, провадження № 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Фактично позовні вимоги ОСОБА_1 спрямовані на визнання за нею майнових прав на квартиру.

За таких обставин, ціна позову у розглядуваній справі має визначатися вартістю спірного майна - майнових прав.

Таким чином судовий збір за подання касаційної скарги має бути сплачено за одну вимогу майнового характеру (про визнання майнових прав на квартиру) та одну вимогу немайнового характеру (скасування державної реєстрації права власності).

Згідно підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подання позову) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подання позову) за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.

З урахуванням наведених обставин та виходячи із того, що позов було подано до суду у 2018 році, розмір судового збору за подану касаційну скаргу становить 19 029,60 грн (із розрахунку (8 810 грн + 704,80 грн) х 200%, де 8 810 грн це максимальна ставка судового збору за подання фізичною особою позову майнового характеру у 2018 році.

Натомість заявником сплачено судовий збір в сумі 2 949 грн.

Розмір недоплати складає 16 080,60 грн.

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA0026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».

Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України

«Про судовий збір».

Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання суду документу, що підтверджує доплату судового збору в розмірі 16 080,60 грн.

Згідно частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.

Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Школьна Алла Вікторівна, на постанову Львівського апеляційного суду від 07 листопада 2022 року у справі № 466/9535/18 залишити без руху.

Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Шипович