СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 2/759/278/23
ун. № 553/467/20
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді Твердохліб Ю.О.

за участю секретаря Гришиної А.Г., Вінцковської О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерноготовариства "ПроКредит Банк", треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання угоди недійсною,

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2021 року до Святошинського районного суду м.Києва надійшов вказаний позов.

Ухвалою судді Ленінського районного суду м. Полтави від 16.03.2020 матеріали позовної справи направлено до Святошинського районного суду м. Києва для розгляду за підсудністю.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 25.05.2020 року, справа призначена до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 22.07.2020 року на задоволення клопотання сторін, справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 13.11.2020 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Постановою Київського апеляційного суду м. Києва від 26.08.2021 року Святошинського районного суду м. Києва від 13.11.2020 року скасовано, справу повернуто для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 08.10.2021 року відведено суддю Сенька М.Ф. від розгляду справи за позовом ОСОБА_1 до ПАТ "ПроКредит Банк", треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання угоди недійсною.

Розпорядженням керівника апарату Святошинського районного суду м. Києва від 22.11.2021 року призначено повторний автоматичний розподіл справи.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2021 року визначеного головуючого суддю Твердохліб Ю.О. Справу передано судді 23.11.2021 року.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 24.11.2021 року прийнято до провадження та відкрити провадження у справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою Святошинського районного суду м.Києва від 15.09.2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Позивач повідомлялася про дату судового засідання належним чином. Згідно трекінгу поштового відправлення «Укрпошта» судова повістка, що направлялася на адресу проживання позивача вручена належним чином. Також повідомлявся судом належним чином й представник позивача.

Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі № 913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).

За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За встановленими у статтях 12, 13 ЦПК України принципами змагальності та диспозитивності, - особа на власний розсуд користується своїми процесуальними правами та обов`язками відповідно до зазначених положень, а також положень, визначених статтями 43, 49 ЦПК України, але зобов`язана здійснювати їх добросовісно (частина перша статті 44 ЦПК України).

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії», а також в рішенні у справі «Каракуця проти України» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Неявка позивача в судові засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу диспозитивності, який означає (від лат. Dispono - розпоряджатись) надання учаснику справи можливості вільно розпоряджатися своїми правами на власний розсуд (особисто турбуватись про здійснення своїх прав). В цьому контексті повторна неявка належним чином повідомленого позивача за процесуальним змістом є його конклюдентною дією, в якій виявлена його воля на залишення позову без розгляду, що є правовим наслідком свідомого нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який ставиться у ситуацію невизначеності від таких дій позивача.

У постанові Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 зроблено висновок, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення «належним».

Крім того, у рішенні Європейського суду з прав людини від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» зазначено: (…) сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм провадження (…).

З аналізу вищенаведених норм, враховуючи, що бойові дії в місті Києві та Київській області не відбуваються, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду справи, позивач повторно в судове засідання не з`явилась, суд приходить до висновку про наявність передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України підстав для залишення даного позову без розгляду.

Залишаючи позов без розгляду, суд враховує строки, визначені законом для розгляду справи, враховує дію принципів диспозитивності, змагальності у цивільному судочинстві і рівності прав та обов`язків сторін, враховує використання позивачем його процесуальних прав та ставлення до виконання процесуальних обов`язків, враховує вжиті судом заходи і що вони є достатніми для забезпечення прав позивача при умові добросовісного здійснення ним своїх прав та належного виконання процесуальних обов`язків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 10,13, 44, 131, 223, п. 3 ч. 1 ст. 257, 258, 259, 260 ЦПК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерноготовариства "ПроКредит Банк", треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання угоди недійсною залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Текст ухвали складено 09.02.2023 року

Суддя Твердохліб Ю.О.