Справа № 290/1076/22 Головуючий у 1-й інст. Кірічук М.М.
Категорія 39 Доповідач Миніч Т. І.
У Х В А Л А

07 березня 2023 р. м. Житомир Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючого судді: Миніч Т.І.

суддів: Павицької Т.М.,

Трояновської Г.С.

вирішуючи питання відповідно до вимог ст.359 ЦПК України про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк»

на заочне рішення Романівського районного суду Житомирської області від 12 грудня 2022 року

у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Заочним рішенням Романівського районного суду Житомирської області від 12 грудня 2022 року у задоволенні позову акціонерного товариства «Універсал Банк» (адреса місця знаходження: вул. Автозаводська, 54/19 м. Київ; ідентифікаційний код в ) до ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості відмовлено.

Не погодившись із вищевказаним заочним рішенням, 26 січня 2023 року Акціонерне товариство «Універсал Банк» надіслало на електронну пошту суду апеляційну скаргу. З одночасним поданням апеляційної скарги апелянт ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування поважності причин пропуску строку посилається на те, що повний текст оскаржуваного рішення суду банк отримав 22.12.2022 року, про що свідчить копія конверту та відомості з офіційного сайту Укрпошта із зазначенням дати вручення. Також зазначає, що представник банку в апеляційній інстанції змінився, йому був необхідний додатковий час для ознайомлення з матеріалами та підготовки правової позиції. Окрім того, при першій можливості, представником Банку було здійснено заходи щодо апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції з пропуском строку на апеляційне оскарження лише 2 дні. Просить визнати причини пропуску строку на апеляційне провадження поважними та поновити його відповідно до п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України.

Ухвалою Житомирського апеляційного суду від 17 лютого 2023 року апеляційну скаргу залишено без руху, а скаржнику надано строк - десять днів з дня вручення копії даної ухвали, для подання до суду апеляційної інстанції заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших причин пропуску вказаного строку та наданням належних та допустимих доказів на їх підтвердження.

03 березня 2023 року на виконання вимог ухвали апеляційного суду Акціонерне товариство «Універсал Банк» надіслало на електронну пошту суду заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, в якій зазначає що представник Банку в апеляційній інстанції змінився, його місцезнаходження м.Дніпро. Окрім того, оскаржуване рішення суду отримано 22.12.2022 року. Звертає увагу на те, що в період з 22.12.2022 року по 23.01.2023 у м.Дінпро та Дніпропетровській області зафіксовано106 сигналів повітряної тривоги та 6 повідомлень про вибухи (м.Дніпро). В такому разі, робочі процеси під час повітряних тривог є значно ускладними та у більшості випадків взагалі неможливим, а тому представником Банку пропущено строк на апеляційне оскарження суду (2 дні).

Вирішуючи заявлене позивачем клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить із того, що інститут процесуальних строків сприяє досягненню юридичної визначеності у відповідних правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

З матеріалів справи вбачається, що Акціонерне товариство «Універсал Банк» є юридичною особою. Відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що юридична адреса АТ «Універсал Банк» зареєстрована по вул. Автозаводська 54/19, м. Київ, 04114 (а.с.35).

Крім того, у позовній заяві та в апеляційній скарзі АТ «Універсал Банк» зазначає адресу для листування вул. Автозаводська 54/19, м. Київ, 04114 (а.с.4-7, 95-109).

Доводи, викладені в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, не відповідають матеріалам справи, адже АТ «Універсал Банк» знаходиться в місті Києві. А посилання скаржника на обставини, які вказані в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані апеляційним судом поважними причинами пропуску строку, тому що події, які описані в клопотанні мають місце на території м.Дніпро та Дніпропетровської області.

При цьому, вирішуючи питання про поновлення строку апеляційного оскарження слід враховувати висновки Європейського суду з прав людини.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).

Також ЄСПЛ неодноразово вказував на те, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03 квітня 2008 року).

У рішенні USTIMENKO v. UKRAINE, № 32053/13, § 46 - 53, від 29 жовтня 2015 року ЄСПЛ акцентував увагу на тому, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Відповідно до рішення ЄСПЛ KHRISTOV v. UKRAINE, № 24465/04, § 33-34, від 19 лютого 2009 року, одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. Згідно з цим принципом жодна сторона не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового до виконання рішення суду лише з однією метою - домогтися повторного розгляду та винесення нового рішення у справі.

Також ЄСПЛ звертав увагу, що «у декількох попередніх справах, у яких порушувалися доволі схожі процесуальні питання, Суд встановив, що коли строк для оскарження поновлюється після спливу значного періоду часу без жодної потреби у виправленні серйозних судових помилок чи недоліків правосуддя, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Тоді як вирішення питання про будь-яке поновлення строку на оскарження відноситься саме до повноважень національних судів, такі повноваження не є необмеженими. У кожній справі національні суди мають перевірити, чи є підстави для поновлення строку на оскарження виправданими, а також обґрунтувати своє рішення про поновлення строку» (SABADASH v. UKRAINE № 28052/13, § 31-34, ЄСПЛ, від 23 липня 2019 року).

За викладеного, безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною першою ст. 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Отже, процесуальним законом запроваджено оціночні параметри визначення обґрунтованості причин пропуску процесуального строку. При цьому, не існує іншого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з підготовкою звернення до суду тощо.

Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду не знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду, порушив ці строки.

Враховуючи викладене, надані вище докази для поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними. Заявником не надано логічного та зрозумілого пояснення тому, що перешкоджало йому, отримавши засобами поштового зв`язку копію судового рішення суду, подати належно оформлену апеляційну скаргу в установлений процесуальним законом строк.

Відповідно до ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є, серед іншого, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції «справедливого судового розгляду» у розумінні пункту першого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зазначений принцип знайшов своє відображення у ст.ст.12,81 ЦПК України, якими унормовано, зокрема, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

В силу наведених вимог, особа, яка заявляє клопотання про поновлення встановленого законом процесуального строку повинна надати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

За таких обставин, оцінюючи наведені позивачем доводи колегія суддів не вважає їх реальними, непереборними і об`єктивно нездоланними. Натомість, недопущення пропуску строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду першої інстанції у даній справі з підстав, наведених у клопотанні, цілковито залежало від волі та бажання скаржника.

Апеляційним судом вже зверталась увага на те, що процесуальний обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки чітко визначає характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання процесуальних строків.

Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 28 квітня 2021 року у справі №640/3393/19, процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в судочинстві виникнуть порушення прав учасників процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Беручи до уваги викладене, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем не наведено обставин, які об`єктивно перешкоджали реалізації ним права на апеляційне оскарження у встановлений законом строк, доказів існування таких обставин не надано, що свідчить про неповажність причин пропуску АТ «Універсал Банк» строку на апеляційне оскарження заочного рішення суду першої інстанції та відсутність визначених законом підстав для його поновлення.

Частинами 3, 4 ст. 357 ЦПК України визначено, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому ст. 358 цього Кодексу.

Згідно з пункту 4 частини 1 ст. 358 ЦПК України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою АТ «Універсал Банк» необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 354, 357,358 ЦПК України,

у х в а л и в :

Визнати неповажними підстави для поновлення Акціонерного товариства «Універсал Банк» строку на апеляційне оскарження заочного рішення Романівського районного суду Житомирської області від 12 грудня 2022 року.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Універсал Банк» на заочне рішення Романівського районного суду Житомирської області від 12 грудня 2022 року.

Копію даної ухвали надіслати учасникам справи.

Заявнику надіслати копію ухвали разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Копію апеляційної скарги залишити в суді апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий:

Судді: