Провадження № 2/752/5428/23
Заочне Р І Ш Е Н Н Я
03 жовтня 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді: Плахотнюк К.Г.,
за участі секретаря судового засідання: Давиденко С.Р.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором оренди майна з правом викупу,-
Позивач просить стягнути із відповідача на користь ТОВ «Будинок Комфорту» заборгованість в розмірі 125199 грн. та судові витрати.
Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19 червня 2023 року постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі у порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін (а.с. 18-19).
У судовому засіданні сторони відсутні, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Позивач в позовній заяві зазначив, що просить суд справу розглядати без участі представника позивача, проти заочного розгляду справи не заперечив.
Відповідач про причини неявки суд не повідомила, у встановлений судом строк, своїм правом на подання відзиву не скористалася, тому відповідно до частини восьмої статті 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.
За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.
Судом встановлено, що ТОВ «Будинок Комфорту» є юридичною особою, основним видом діяльності якого є роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах, а також надання в оренду інших машин, устаткування та товарів (а.с. 11).
Пунктом 1 вказаного договору передбачено, що в порядку та на умовах, визначених цим договором, орендодавець зобов`язується передати орендареві у строкове платне володіння та користування майно, що визначене у цьому договорі, з наступним переходом права власності на такий об`єкт оренди від орендодавця до орендаря на умовах, передбачених цим договором, а орендар зобов`язується прийняти об`єкт оренди у строкове володіння та користування, а згодом і у власність, а також сплачувати орендодавцеві орендну плату.
Згідно п. 3.1 договору орендодавець зобов`язується передати орендарю об`єкт оренди протягом 5-ти робочих днів з дати підписання договору.
Згідно п. 3.2 договору передача об`єкта оренди орендодавцем та приймання його орендарем здійснюється за актом приймання-передачі, за товарно-транспортною накладною або іншим документом, що підтверджує факт передачі об`єкта оренди у користування.
Згідно п. 4.1 договору строк оренди погоджується сторонами у додатках до цього договору, що є невід`ємною частиною і обчислюється з дати укладання цього договору.
Згідно п. 5.1 договору сторони погодили, що сплата орендної плати здійснюється орендарем щомісячно відповідно до графіку платежів, узгодженого сторонами у додатку до цього Договору.
Відповідно до додатку № 1 до вищевказаного договору, сторони погодили графік здійснення щомісячних орендних платежів, розмір щомісячного платежу - 1529 грн., мінімальний строк оренди, що складає 7 місяців, строк оренди майна з правом викупу - 18 місяців (а.с. 7).
Відповідно до п. 8.4 договору за прострочення орендних платежів орендар зобов`язується сплатити на користь орендодавця штраф у сумі 75 грн. за кожен факт прострочення оплати орендних платежів, а також пеню в розмірі 3% від суми простроченого платежу за кожний день такого прострочення, починаючи з другого дня прострочення, але не більше 50% від загальної суми оренди за цим договором.
Згідно п. 8.5 договору у разі нездійснення оплати орендарем орендної плати протягом 60 календарних днів з моменту останнього платежу або укладання договору, орендодавець має право в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши орендаря за 15 календарних днів до факту дати такого розірвання.
У такому разі орендар зобов`язується сплатити вже нараховану орендну плату та додатково сплатити штраф у розмірі 50 % від вартості об`єкта оренди, визначеної відповідно до п. 1.3 договору та викупити об`єкт оренди за ціною, визначеною відповідно до п. 1.3 договору, або повернути об`єкт оренди.
Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до п. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до ч. 1 ст. 510 ЦК України, сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор.
Відповідно до ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ч. 1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ст. 536 ЦК України за користування чужими грошовими коштами боржник зобов`язаний сплатити проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами. Розмір процентів за користування чужими грошовими коштами встановлюється договором, законом або іншим актом цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 548 ЦК України виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 та ч. 3 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.
Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 615 ЦК України, одностороння відмова від зобов`язання не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов`язання.
За змістом статті 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі. Якщо наймач не виконує обов`язку щодо повернення речі, наймодавець має право вимагати від наймача сплати неустойки у розмірі подвійної плати за користування річчю за час прострочення.
Особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання (частина перша статті 614 ЦК України).
Неустойка, стягнення якої передбачено частиною другою статті 785 ЦК України, є самостійною майновою відповідальністю у сфері орендних правовідносин, і для притягнення наймача, який порушив зобов`язання, до такої відповідальності необхідна наявність його вини (умислу або необережності) відповідно до вимог статті 614 ЦК України.
Отже, підставою для застосування наслідків, визначених частиною другою статті 785 ЦК України, є, зокрема, встановлення судом обставин про те, що неповернення об`єкта оренди за договором у період після закінчення строку дії відбулося лише з вини самого орендаря (відповідача), який не повернув і не намагався повернути об`єкт оренди орендодавцю у визначений договором строк, а продовжив користування орендованим майном.
Водночас варто зауважити, що передбачена частиною другою статті 785 ЦК України неустойка є подвійною платою за користування річчю за час прострочення, а не штрафною санкцією в розумінні статті 549 ЦК України.
Статтею 61 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Одночасне стягнення орендної плати та неустойки у вигляді подвійної орендної плати, нарахованої за прострочення повернення орендованого майна, за той самий період користування наймачем орендованим майном є неможливим, оскільки вважатиметься притягненням відповідача до подвійної відповідальності за одне й те саме правопорушення.
Відповідно до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід також стягнути судовий збір, пропорційно розміру задоволених позовних вимог (50,03%) у розмірі 1342,81 грн..
На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 5, 12, 13, 76-81, 141, 206, 259, 263-265, 268, 273, 280-284 ЦПК України, суд, -
позов товариства з обмеженою відповідальністю «Будинок Комфорту» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором оренди майна з правом викупу - задовольнити частково.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду, а в разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя К.Г. Плахотнюк