СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/8011/22

пр. № 2/759/711/23

25 квітня 2023 року Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Журибеда О.М.

за участю секретаря - Багінської І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинської у м. Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини,-

ВСТАНОВИВ:

У липні 2022 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовоом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, визначення місця проживання дитини.

Позов мотивований тим, що 17.09.2010 року сторони зареєстрували шлюб. Від шлюбу у сторні народився син - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейні відносини між сторонами складались добре, однак, з часом, відносини між сторонами погіршувались. Починаючи з жовтні 2011 року сторони разом не проживають, спільний побут та господарство не ведуть, шлюбних відносин не підтримують. Позивач разом зі спільою дитиною до 2015 року проживали за місцем реєстрації. У зв`язку з проведенням на території Донецької області антитеррористичної операції позивачу разом зі спільною дитиною довелось виїхати до м. Бахмут, де проживали до 2019 року. Після 2019 року позивач разом з дитиною переїхали до м. Київ. Враховуюче те, що сторони більш ніж 10 років не підтримують шлюбних відносин, не ведуть спільний побуд та господарство, не спілкуються між собою, позивач вважає, що шлюб між сторонами фактично припинений та існує лише юридично. Також, виходячи с того, що спільна дитина постійно проживає з позивачем, відповідач тривалий час не спілкується з дитиною та не приймає участі у її вихованні, тому позивач вважає, що дитина повинна залишитись проживати з позивачем.

Ухвалою Святошинського районного суду м. києва від 18.07.2022 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 28.07.222 року у справі відкрито провадження та призначено підготовче судове засідання.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, про дату та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, направила заяву про розгляд справи без участі сторони.

Відповідач та представник третьої особи в судове засідання не з`явивлись, про дату та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Повно та всебічно дослідивши наявні в матеріалах справи докази у їх сукупності, суд вважає встановленими наступні обставини.

Як вбачається з матеріалів справи, з 17.09.2010 року сторони ОСОБА_2 та ОСОБА_1 перебувають у зареєстрованому шлюбі, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, виданим Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис - №661 (а.с. 13).

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , виданого Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського нотаріального управління юстиції у Донецькій області, сторони від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 4).

Судом встановлено, що сімейні стосунки між сторонами не склалися, сім`я розпалась різні поглядів на життя, сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Відповідно до п. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім`ї стали неможливими та суперечитимуть інтересам подружжя, поновлювати сімейно-шлюбні відносини сторони наміру не мають, тому позовна вимога про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Окрім цього, статтею 113 СК України визначено, що особа, яка змінила прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Таким чином, при розірванні шлюбу особа, яка змінила прізвище при державній реєстрації шлюбу, визначає для себе чи далі іменуватися цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище. З огляду на те, що позивач заявила про зміну свого прізвища на дошлюбне у рішенні суду має бути зазначено про вибір позивачем прізвища після розірвання шлюбу.

За приписами ст. 161 СК України якщо мати та батько, які проживають окремо, не дійшли згоди щодо того, з ким із них буде проживати малолітня дитина, спір між ними може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. Під час вирішення спору щодо місця проживання малолітньої дитини беруться до уваги ставлення батьків до виконання своїх батьківських обов`язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров`я та інші обставини, що мають істотне значення.

Конвенцією ООН про захист прав дитини у ст. 27 визначено, що держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Відповідно до ст. 150 СК України батьки зобов`язані виховувати дитину в дусі поваги до прав та свобод інших людей, любові до своєї сім`ї та родини, свого народу, своєї Батьківщини; піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток; забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя; поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.

Відповідно до ч. 8 ст. 7 СК України регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально важливим урахуванням інтересів дитини.

Згідно висновку Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визначення місця проживання малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,вбачається, що Святошинська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування рекомендує визначити місце проживання мололітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із матір`ю ОСОБА_1 (а.с. 36-37).

З огляду на вищевикладене, суд вважає за доцільне визначити місце проживання малолітнього ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом із матір`ю. Вказаний висновок суду також узгоджується із позицією органу опіки та піклування.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

Враховуючи положення ст.141 ЦПК України, суд приходить до висновку, про стягнення з відповідача на користь позивача сплачений позивачем судовий збір.

Керуючись ст.ст. 12, 76-80, 81, 89, 211, 263-265, 354-355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Служба у справах дітей Святошинської у м. Києві державної адміністрації про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини- задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 17.09.2010 року Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Горлівського міського управління юстиції Донецької області, актовий запис - №661 - розірвати.

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу змінити на дошлюбне « ОСОБА_1 ».

Визначити місце проживання дитини ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , разом з матір`ю ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_2 , виданий Центрально-Міським РВ Горлівського МУ ГУМВ України у Донецькій області 11.09.1997 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , паспорт серії НОМЕР_4 , виданий Центрально-Міським РВ Горлівського МУ ГУМВС України в Донецькій області 05.11.2010 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_5 ) витрати пов`язані зі сплатою судового збору в загальному розмірі 1984 грн. 80 коп.

Рішення суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У випадку проголошення у судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Журибеда