У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2023 року Солом`янський районний суд м. Києва в складі

головуючої-судді - Усатової І.А.,

за участю секретаря судового засідання - Омелько Г.Т.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

12.03.2020 на адресу суду від представника відповідача надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Які пошкодження майна виникли в наслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , що мало місце 29.05.2019 року;

2. Яка фактична вартість заподіяння шкоди майну, яке знаходилося в квартирі АДРЕСА_1 на момент залиття;

3. Який розмір збитків пошкодження майна в квартирі АДРЕСА_1 ;

4. Чи проводилися ремонтні роботи в квартирі АДРЕСА_1 в 2018 році;

5. Чи могло статися залиття квартири АДРЕСА_1 , 29.05.2019 в наслідок не належного стану комутаційних мереж будинку.

Проведення вказаної експертизи прошу доручити експертам; чення розміру фактичних збитків, якщо такі в дійсності були завдані та в.

Проведення експертизи просив доручити експертам Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз iм. Засл. проф. М.С. Бокаріуса та/або будь-якiй iншiй державній установі, витрати пов`язані з проведенням експертизи просив покласти на відповідача.

В обґрунтування клопотання зазначив, що в обґрунтування доводів наведених в позовнiй заявi позивач посилається зокрема на Акт ЖЕД 903 від 11.06.2019 року та на звіт про оцінку матеріального збитку, який в подальшому приєднаний до матеріалів позовної заяви. Проте, при складенні вказаного акту жоден мешканець будинку, в якому нібито відбулося залиття участі не брав, бiльше того не брав участі в складенні вищезгаданого акту і сам Позивача, про що свідчить відсутність підписів останніх під вказаним актом. Відтак, достовірно встановити фактичні обставини на підставі вказаного доказу не можливо. Більше того, безпосередньо у вказаному акті в розділі: «В квартирі № 40 залито» значиться пункт коридор - стіна 2м?, а вже звiтi про оцінку розміру матеріального збитку в копії а копії аналогічного акту, який міститься у звіті в аналогічному роздiлi графі вже міститься значення в 11м2, що, на переконання відповідача може свідчити про те, що розмір матеріального збитку який нібито завданий штучно було завищено або оцінювач не мав достатніх та достовірних даних щодо реального розміру збитків. Окрім того, вказує, що в зазначеному акті взагалі містяться данi які суперечать iншiй копії такого акту приєднаному до позовної заяви,дження за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про відшкодування завданої шкоди. Враховуючи наведене, акцентує увагу, що для правильного вирішення справи по суті має значення встановлення факту завдання збитків та реальності таких, для з`ясування вказаних обставин, необхідні спеціальні знання в будівельно - технічній сфері. Позивачем хоч і подано відповідний звіт, який фактично можна прирівняти до висновку експерта, проте в ньому містяться суттєві не точності, які впливають на визначення розміру фактичних збитків, якщо такі в дійсності були завданi та в подальшому підлягатимуть відшкодуванню на підставі рішення суду.

Сторони у судове засідання 12.03.2020 не з`явились, будучи належним чином повідомленим про час та місце судового засідання.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення клопотання та необхідності призначення по справі судової будівельно-технічної експертизи.

Відповідно до частин першої, другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).

Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно.

Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.

Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Звертаючись до суду з клопотанням, позивачем зазначені питання, які він просить поставити перед експертом.

З огляду на наведене, вивчивши подане стороною відповідача клопотання, з`ясувавши обставини справи та дослідивши наявні в ній докази, враховуючи предмет та підстави заявленого клопотання, суд вважає, що для об`єктивного та правильного вирішення спору потрібні висновки фахівця з питань, які відносяться до предмету доказування, і тому приходить до висновку про необхідність призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі.

Щодо питань, які необхідно поставити на роз`яснення судовому експерту, суд, з урахуванням обставин справи та виходячи з предмету позову, вважає за необхідне поставити запитання перед експертом в редакції, зазначеної в резолютивній частині ухвали.

Згідно ч.3 ст.103 ЦПК України при призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).

При вирішенні питання про визначення установи чи експерта, які повинні проводити дане дослідження, враховуючи положення ч.3 ст.103 ЦПК України, а також зважаючи на місцерозташування квартири, суд вважає за доцільне проведення судової будівельно-технічної експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Керуючись ст.ст.103, 104, 260 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача про призначення судової будівельно-технічної експертизи - задовольнити.

Призначити по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

1. Які пошкодження майна виникли в наслідок залиття квартири АДРЕСА_1 , що мало місце 29.05.2019 року;

2. Яка фактична вартість заподіяння шкоди майну, яке знаходилося в квартирі АДРЕСА_1 на момент залиття;

3. Який розмір збитків пошкодження майна в квартирі АДРЕСА_1 ;

4. Чи проводилися ремонтні роботи в квартирі АДРЕСА_1 в 2018 році;

5. Чи могло статися залиття квартири АДРЕСА_1 , 29.05.2019 в наслідок не належного стану комутаційних мереж будинку.

Проведення експертизи доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (адреса: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

Оплату вартості проведення експертизи покласти на відповідача - ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_2 ).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за статтями 384, 385 КК України.

У розпорядження експертам надати матеріали цивільної справи № 760/17739/19.

Роз`яснити сторонам, що відповідно до ст.109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.А.Усатова