СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/5785/23

пр. № 2-о/759/541/23

07 листопада 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Горбенко Н.О., присяжних: Козак М.Ф., Куліковського В.М., за участю секретаря судового засідання - Радзівіл А.Б., заявника ОСОБА_1 ,, представника заінтересованої особи Органу опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації - Козицької Я.І., представника особи щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною особою - адвоката Божок Л.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщені Святошинського районного суду міста Києва, в залі суду, цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною, -

В С Т А Н О В И В:

У березні 2023 року до Святошинського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною.

Обґрунтовуючи підстави звернення до суду заявник посилається на те, що ОСОБА_2 доводиться заявнику батьком, є особою з інвалідністю 2 групи, страждає психічним захворюванням, перебуває на обліку в психоневрологічному диспансері №4 по вул. Щербаківського 64-А міста Києва , неодноразово лікувався в стаціонарних відділеннях психіатричної лікарні ТМО «Психіатрія». Через хворобу ОСОБА_2 не може розуміти значення своїх дій, керувати ними і потребує опіки та постійного догляду. Хворим себе не визнає, від лікування відмовляється.

На підставі викладеного просив суд визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 18 квітня 2023 року заява прийнята до розгляду і відкрито провадження у справі.

16 травня 2023 року ухвалою суду призначено у справі судово-психіатричну експертизу, провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.

13 липня 2023 року на адресу Святошинського районного суду міста Києва надійшов висновок судово-психіатричного експерта № 560, складеного за результатом проведеної 08.06.2023 року судово-психіатричної експертизи.

Ухвалою суду від 13 липня 2023 року провадження у справі поновлено, призначено судове засідання.

11 вересня 2023 року ухвалою Святошинського районного суду міста Києва доручено Правобережному київському місцевому центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги призначити адвоката ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для здійснення представництва його інтересів у суді при розгляді заяви про визнання фізичної особи недієздатною.

Заявник у судовому засіданні заяву підтримав та просив задовольнити.

Представник особи щодо якої розглядається питання про визнання її недієздатною особою у судовому засідання підтримав заяву, зважаючи на наявний у матеріалах справи висновок експерта.

Представник Органу опіки та піклування Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації у судовому засіданні підтримала заяву, просила визнати недієздатним ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до положень ст. ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

У відповідності до вимог ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до розділу IV глави 2 ЦПК України судом здійснюється розгляд справ про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності.

Відповідно до ч. 1 ст. 299 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, стосовно якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її адвоката та представника органу опіки та піклування. З урахуванням стану здоров`я особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, її участь у розгляді справи може відбуватися у режимі відеоконференції з психіатричного чи іншого лікувального закладу, в якому перебуває така особа, про що суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Судом встановлено, що у відповідності до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_1 (а.с. 3).

Статтею 293 ЦПК України встановлено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Пункт 1 частини 2 статті 293 ЦПК України встановлює, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності фізичної особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України у заяві про визнання фізичної особи недієздатною мають бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

До заяви заявником додано довідку до акту огляду медико-соціальною експертною комісією серії АВ №0658216, у відповідності до якої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , має другу групу інвалідності із 23.05.2017 року, причина інвалідності: загальне захворювання, інвалідність встановлено безстроково (а.с. 4).

Крім того, із довідки Київського міського психоневрологічного диспансеру №4 від 22.03.2023 року №152 вбачається, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває на обліку у лікаря-психіатра з приводу хронічного нервово-психічного захворювання (а.с. 5).

Згідно ч. 1, 2 ст. 39 ЦК України, фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Порядок визнання фізичної особи недієздатною встановлюється Цивільним процесуальним кодексом України.

Висновком судово-психіатричного експерта №560 (дата проведення експертизи 08.06.2023 року) Державної установи «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків Міністерства охорони здоров`я України» (м. Київ, вул. Кирилівська, 103) щодо психічного стану ОСОБА_2 , зокрема, встановлено, що він контакту малодоступний, дезорієнтований у часі, місці та власній особистості; не впізнає родичів; розгублений, неохайний; мислення нецілеспрямоване, розірване; емоційно лабільний, дисфоричний.

На питання, зазначені в ухвалі суду, висновком експерта надано наступні відповіді, зокрема вказано, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждає на стійкий хронічний психічний розлад: Змішана коркова та підкоркова судинна деменція (МКХ-10: F 01.3), за своїм психічним станом ОСОБА_2 не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

На підставі дослідження належних, достовірних та допустимих доказів суд вважає, що наявні підстави для визнання ОСОБА_2 недієздатною особою, оскільки останній внаслідок хронічного, стійкого психічного захворювання не здатен усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Висновок засновано експертом на безпосередньому огляді підекспертного, та на даних щодо стану його здоров`я.

Кваліфікація експерта та його регалії сумнівів не викликають.

Доказів, що ставили б під сумнів висновок експерта, в судовому засіданні не здобуто.

Відповідно до ч. 1 ст. 300 ЦПК України суд, ухвалюючи рішення про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи (у тому числі обмеження або позбавлення права неповнолітньої особи самостійно розпоряджатися своїми доходами) чи визнання фізичної особи недієздатною, встановлює над нею відповідно піклування або опіку і за поданням органу опіки та піклування призначає їй піклувальника чи опікуна.

Відповідно до ч. 6 ст. 300 ЦПК України, строк дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною визначається судом, але не може перевищувати двох років.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України», яке 30 серпня 2013 року набуло статусу остаточного, Європейським судом з прав людини констатовано, що у цій справі відсутність у заявниці можливості безпосередньо вимагати поновлення своєї цивільної дієздатності призвела до того, що це питання не розглядалося судами взагалі. Європейський суд з прав людини в своєму рішенні зазначив, що «відсутність судового розгляду цього питання, яке серйозно вплинуло на численні аспекти життя заявниці, не можна виправдати легітимними цілями, що лежать в основі обмеження доступу до суду осіб, визнаних недієздатними» (п. 40). За таких обставин Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що ситуація, в якій опинилася заявниця, призвела до відмови у правосудді щодо можливості забезпечення перегляду її цивільної дієздатності, тобто було порушення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Відповідно до приписів законодавства у справах про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи, визнання фізичної особи недієздатною та поновлення цивільної дієздатності ЦПК передбачається періодичний судовий контроль за наявністю/продовженням існування підстав для обмеження чи позбавлення особи дієздатності (принцип, визначений у рішеннях ЄСПЛ «Наталія Михайленко проти України» (2013), «Станєв проти Болгарії» (2012), «Штукатуров проти Росії» (2008), адже ч. 6 ст. 300 встановлюється максимальний строк дії судового рішення про визнання фізичної особи недієздатною у 2 роки).

Цивільним процесуальним законодавством України у ч. 7-8 ст. 300 ЦПК України передбачено, що клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною має право подати опікун, представник органу опіки та піклування не пізніше ніж за п`ятнадцять днів до закінчення строку, визначеного частиною шостою цієї статті. Клопотання про продовження строку дії рішення про визнання фізичної особи недієздатною повинно містити обставини, що свідчать про продовження хронічного, стійкого психічного розладу, внаслідок чого особа продовжує не усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними, підтверджені відповідним висновком судово-психіатричної експертизи.

Ст. 40 ЦК України передбачено, що фізична особа визнається недієздатною з моменту набрання законної сили рішенням суду про це.

На підставі повно та всебічно з`ясованих обставин справи суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 .

Зважаючи на викладене, строк дії рішення про визнання фізичної особи становить два роки, який обраховується з моменту набрання законної сили рішенням суду про це.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 58, 60, 62, 63 Цивільного кодексу України, ст.ст. 2, 4, 12, 76-81, 89, 259, 263-265, 273, 293, 294, 295-300, 354,355 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Орган опіки та піклування Святошинської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 про визнання особи недієздатною - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , - недієздатним.

Строк дії рішення - 2 роки з моменту набрання законної сили даного рішенням суду.

Судові витрати віднести на рахунок держави.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Головуючий суддя: Н.О. Горбенко

Присяжні: М.Ф. Козак

В.М. Куліковський