Справа № 761/1556/22
Провадження № 2/761/7223/2022
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мальцев Д.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту не обліковану електроенергію, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» звернулося до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 , у якому просило стягнути вартість не облікованої електричної енергії у загальному розмірі 7 526,64 грн., а також судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає ОСОБА_1 . Відповідач користується послугами з постачання електричної енергії, що надаються позивачем, однак не в повному обсязі виконує обов`язок щодо оплати таких послуг, у зв`язку із чим станом на 01.12.2021 року за ОСОБА_1 обліковується загальна заборгованість у розмірі 13 558,94 грн. На підставі викладеного позивач звернувся до суду із відповідним позовом.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2022 матеріали позову передані на розгляд судді Мальцева Д.О.

25 січня 2022 року ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва Мальцева Д.О. відкрито провадження у справі, прийнято рішення про розгляд справи за правилами позовного провадження в спрощеному порядку, без повідомлення сторін. Також, вказаною ухвалою відповідачу було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали для подання відзиву на позовну заяву, а також клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

З матеріалів справи вбачається, що копію ухвали про відкриття провадження у справі, позовної заяви з додатками та судову повістку відповідачу вручено, про що свідчить відповідна відмітка у рекомендованому повідомленні поштового відправлення, за підписом відповідача.

У відповідності до ст.ст. 174, 178 ЦПК України відповідач не скористалася своїм правом та не направила суду відзив на позовну заяву із викладенням заперечень проти неї.

За вказаних обставин, а також враховуючи те, що відповідач у встановлений строк відзив на позовну заяву не надала, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не заявила, суд вирішує справу за наявними матеріалами, як це передбачено ч.8 ст. 178 ЦПК України.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України.

Суд, розглянувши подані документи, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «КИЇВЕНЕРГО».

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричної енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 р. (далі ПКЕЕН).

Відповідно до п.1, Правила регулюють відносини між громадянами (далі - споживачі електричної енергії) та енергопостачальниками. Правила обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Як вбачається із позовної заяви - ОСОБА_1 мешкає за адресою: АДРЕСА_1 та є споживачем послуг, які постачає позивач.

Частиною четвертою статті 319 ЦК України встановлено, що власність зобов`язує.

Зміст положення частини четвертої статті 319 ЦК України про те, що власність зобов`язує, яке має більш загальний характер, фактично розкривається через закріплений у наступній частині цієї статті принцип, що забороняє власникові використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до статті 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Пунктом 53 ПКЕЕН передбачено, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії.

Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії та за кількістю днів: з дня останнього контрольного огляду приладу обліку чи технічної перевірки приладу обліку, чи набуття прав власності на об`єкт до моменту усунення порушення, за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.

18.09.2019 за адресою відповідача представниками позивача було виявлено порушення п.п.п. 5.5.5: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу ПрАТ «ДТЕК КЕМ» після відключення 26.01.2019 року. На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення № 53195.

Вартість електричної енергії, неврахованої проведена згідно Правил роздрібного ринку електричної енергії, комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними (що підтверджується копією протоколу засідання комісії №1527 від 22.10.2019) та становить 1 090,60 грн.

10.06.2021 за адресою відповідача представниками позивача було виявлено порушення п.2.3.1, 2.3.2, 2.3.3., 5.5.5. ПРРЕЕ, що відповідає порушенню п.8.4.2 ПРРЕЕ: самовільне підключення струмоприймачів до електромережі, що не є власністю ОСР.

На підставі виявлених порушень було складено акт про порушення № 000624.

Вартість електричної енергії, неврахованої проведена згідно Правил роздрібного ринку електричної енергії., комісією з розгляду актів порушень і нарахувань за ними (що підтверджується копією протоколу засідання комісії №1173 від 27.07.2021) та становить 7 436,04 грн.

На момент звернення до суду акт про порушення № 000624 від 10.06.2021 року частково оплачений та становить 6436,04 грн.

Станом на 01.12.2021 сума заборгованості не оплачена.

Стаття 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», визначає відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії. Зокрема, до правопорушень в електроенергетиці відносять: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п. 3.1.1. ПРРЕЕ, постачання (продаж) електричної енергії споживачу здійснюється за договором про постачання електричної енергії споживачу обраним споживачем електропостачальником, який отримав відповідну ліцензію, за вільними цінами, крім постачання електричної енергії постачальником універсальної послуги або постачальником «останньої надії».

Пунктом 1.1.2 ПРРЕЕ дано визначення споживача електричної енергії як фізичної особи, у тому числі фізичної особи-підприємця, або юридичної особи, що купує електричну енергію для власного споживання.

Водночас зі змісту інших положень ПРРЕЕ, зокрема з того ж підпункту 1.1.2, вбачається, що даний термін необхідно застосовувати в значно ширшому значенні, оскільки він також розповсюджується і на осіб, які використовують електричну енергію без укладення договору на електропостачання.

Відповідно до п. 3.1.9 ПРРЕЕ, споживання електричної енергії без укладення відповідних договорів на роздрібному ринку не допускається.

Пунктом 5.5.5. ПРРЕЕ, передбачений обов`язок споживача користуватися електричною енергією виключно на підставі договору; сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; за умови неповної оплати за спожиту електроенергію припинити власне електроспоживання відповідно до умов договору; здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору.

Крім того, відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення ПРРЕЕ.

Статтею 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов Договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства і відповідно до п. 1 ст. 625 зазначеного Кодексу боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно з статтею 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживачі зобов`язані оплачувати житлово-комунальні послуги у строки встановлені договором або законом.

Суд зауважує, що в матеріалах справи відсутній Договір про надання послуг з постачання електричної енергії, який би був підписаний відповідачем, відповідно до п. 3.1.9 ПРРЕЕ.

Також для правильного вирішення питання цивільно-правової відповідальності споживача послуг ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» необхідно встановити чи є відповідач власником або співвласником квартири, або за згодою власника вона є іншою особою, яка користується квартирою та отримує житлово-комунальну послугу для власних потреб та з яким або від імені якого укладено відповідний договір про надання житлово-комунальної послуги.

В матеріалах справи не надано жодного доказу, що відповідач є власником/співвласником чи іншою особою, яка за згодою власника користується квартирою.

Тому суд приходить до висновку, що ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», взагалі не визначило правового статусу квартири та її власників/користувачів, що унеможливлює вирішення судом питання про стягнення заборгованості за спожиту не обліковану електроенергію саме з ОСОБА_1 , як власника вказаного майна.

Позивачем ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» додано до матеріалів справи: акт №53195 від 18.09.2019 року; акт №000624 від 10.06.2021 року - але жоден з них не містить підпису відповідача, як це передбачено п. 53 ПКЕЕН та п. 8.2.5 ПРРЕЕ.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову - таких позначок також немає.

Також в матеріалах справи присутній Додаток до акта про порушення №000624 від 10.06.24 року, з якого вбачається, що за даною адресою на час складання акту двері відкрила жінка, від підпису відмовилась. Особу не ідентифіковано.

Тому суду не надано жодного доказу на підтвердження особи, що дійсно мешкає за цією адресою.

Також, суд вважає, що позивачем не доведені суми заборгованості за увесь період, що зазначений в довідках про розмір заборгованості. Позивач стверджував в позовній заяві, що відповідачем було частково погашена заборгованість, але матеріали справи не містять жодного платіжного документа, хоча навіть операції в електронному виді можуть та мають бути підтверджені певними доказами.

При цьому обов`язок доказування покладений на учасників справи.

До того ж, сам по собі розрахунок заборгованості, складений позивачем, не є доказом наявності заборгованості.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 4 Цивільного - процесуального кодексу України Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. У випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позов Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

В порядку ст. 141 Цивільного процесуального кодексу України суд не вирішує питання розподілу судових витрат, враховуючи, що в межах даного спору судом ухвалено рішення про відмову в задоволенні позову в повному обсязі.

Керуючись ст. 10, 11, 57-61, 79, 209, 210, 212-215, 223, 228, 258, 259, 265, 268, 273, 280-282, 354 ЦПК України; ст. ст. 509, 525, 526 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні позову Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за спожиту не обліковану електроенергію.

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо у судовому засіданні було проголошено лише вступну і резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, цей строк обчислюється з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: