Справа № 574/576/23
Провадження 2/574/173/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2023 року м. Буринь

Буринський районний суду Сумської області в складі:

головуючого судді Гука Т.Р.,

з участю секретаря судового засідання Кошелєвої Н.В.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Буринського районного суду Сумської області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позов мотивує тим, що 05.06.2021 року між ними було зареєстровано шлюб у Буринському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у Конотопському районі Сумської області Північно-Східного міжрегіонального управління юстиції, про що вчинено актовий запис №19. У шлюбі у них народилася дочка ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що у них відсутні спільні інтереси, різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння, вони втратили почуття любові та поваги один до одного, в зв`язку з чим спільного господарства не ведуть. Вважає, що їхній шлюб фактично припинив існування, подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить її інтересам, у зв`язку з чим вона наполягає на розірванні шлюбу.

Ухвалою Буринського районного суду Сумської області від 28.06.2023 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

06.07.2023 року від ОСОБА_1 до суду надійшла заява про уточнення позовних вимог, в якій крім розірвання шлюбу вона також просить стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання малолітньої дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в розмірі 1/4 частини його заробітку (доходу), але не менше ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. В обґрунтування заяви зазначає, що вони з відповідачем домовились, що їхня дочка ОСОБА_3 буде проживати разом із нею, а батько дитини ОСОБА_2 буде брати участь у її вихованні та надавати матеріальну допомогу для забезпечення матеріально-побутових потреб доньки, але в подальшому відповідач змінив свою думку та не бажає приймати участь ні у вихованні дитини, ні у забезпеченні її матеріально-побутових потреб.

В судовому засіданні ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила їх розглядати в редакції, викладеній в заяві про уточнення позовних вимог.

Відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнав та не заперечував протии їх задоволення.

Вивчивши заяву позивача про уточнення позовних вимог та заслухавши думку сторін, суд дійшов наступних висновків.

За приписами ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Частиною другою ст.49 ЦПК України передбачено, що, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Позов у цивільному процесі - це письмово оформлена і адресована суду письмова вимога, що складається з вимоги процесуального характеру та вимоги матеріального характеру (захистити невизнане, оспорюване чи порушене право). А предмет позову - це матеріальний зміст цієї вимоги.

Таким чином, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняте судове рішення. Цей матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу, які складаються із фактів, що тягнуть за собою певні правові наслідки: зміну чи припинення правовідносин.

Водночас предмет позову кореспондує із способами судового захисту права (змістом позову), які визначені статтею 5 ЦПК України, а тому зміна предмета позову відбудеться тоді, коли в рамках конкретної позовної вимоги позивач замість одного способу захисту прав (який був заявлений раніше, при подачі позову) захоче скористатися іншим способом захисту, обґрунтовуючи свої позовні вимоги (предмет позову) тими самими обставинами, якими він обґрунтовував первісні вимоги.

Зміна підстав позову відбувається тоді, коли позивач в рамках конкретної позовної вимоги, в обґрунтування раніше заявлених позовних вимог (предмету позову) посилається на інші обставини, якими він ці (перші) позовні вимоги, обґрунтовував.

Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - зміну обставин, на яких ґрунтуються вимоги особи, яка звернулася з позовом. Зміна предмету або підстав позову може відбуватися лише у межах спірних правовідносин. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, наприклад, у грошовому розмірі.

За змістом позовної заяви в первинній редакції, позивач просила суд про розірвання шлюбу між нею та відповідачем.

У свою чергу, із заяви про уточнення позовних вимог вбачається, що позивач доповнила позов про розірвання шлюбу вимогою про стягнення аліментів на утримання дитини.

При цьому позовна вимога про стягнення аліментів заявлена із інших підстав, аніж ті, що зазначені у позовній заяві.

Таким чином, заява позивача про уточнення позовних вимог є фактично поданням нового позову з іншим предметом та підставами, який має бути оформлений у відповідності до вимог ЦПК України, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

У зв`язку з викладеним, наявні підстави для відмови в прийнятті зазначеної заяви до розгляду.

Відмова від прийняття вказаної заяви не позбавляє позивача права звернутись до суду за захистом порушених прав з окремим позовом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 49, 175, 260, 261, 352 355 ЦПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Відмовити у прийнятті заяви ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.Р. Гук