УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" січня 2023 р. Кагарлицький районний суд Київської області

В складі:

Головуючий - суддя Закаблук О.В.

При секретарі - Балацька В.В.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик Київської області в залі суду заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Кагарлицького районного суду Київської області у виді ухвали від 11 січня 2023 року в справі № 759/11650/22, провадження № 2 во/368/2/23, в справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» в особі директора Недолько Марії Миколаївни, про безпідставну, а тому незаконну відмову відповідача у наданні на запит доступу до публічної інформації в повному об`ємі згідно гарантій, передбачених ст.ст. 34, 55 Конституції, ст. 23 ЗУ «Про доступ до публічної інформації», ЗУ «Про звернення громадян», здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження та про негайне виконання рішення суду (подана в порядку ч. 3 ст. 28 ЦПК України), суд, -

В С Т А Н О В И В :

13.01.2023 року на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Кагарлицького районного суду Київської області у виді ухвали від 11 січня 2023 року в справі № 759/11650/22, провадження № 2 во/368/2/23, в справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» в особі директора Недолько Марії Миколаївни, про безпідставну, а тому незаконну відмову відповідача у наданні на запит доступу до публічної інформації в повному об`ємі згідно гарантій, передбачених ст.ст. 34, 55 Конституції, ст. 23 ЗУ «Про доступ до публічної інформації», ЗУ «Про звернення громадян», здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження та про негайне виконання рішення суду (подана в порядку ч. 3 ст. 28 ЦПК України), в прохальній частині якої позивач просив суд винести судове рішення у виді ухвали, на підставі якого:

- виправити описки, на які вказує п. ОСОБА_1 , та які, на його думку, - унеможливлюють правильне розуміння ним змісту ухвали.

Також в даній заяві містяться твердження п. Бриндака про:

- необхідність проходження суддею курсу української граматики;

- недостатній професійний рівень судді Закаблука О.В.;

- необхідність спростувань обгрунтованої підозри п. ОСОБА_1 про можливі у будь якій формі розлади психічного зхдоров`я судді.

13.01.2023 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Київської області Закаблук О.В., присвоєно справа № 759/11650/22, провадження № 2 - во/368/3/23.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та в задоволенні вимог, викладених в заяві про виправлення описок, - відмовити, - шляхом винесення судового рішення у виді ухвали, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм процесуального права.

- Так, суд зазначає, що судове рішення дійсно, - повинно бути точним.

Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Ухвала Кагарлицького районного суду від 11.01.2023 року є судовим рішенням на підставі п. 1 ч. 1 ст. 258 ЦПК України, а тому, - при вирішенні питання про виправлення описки суд керується положенням ст. 269 ЦПК України.

Суд, розглянувши заяву п. ОСОБА_1 , - не знаходить підстав для виправлення описок в рішенні Кагарлицького районного суду Київської області у виді ухвали від 11.01.2023 року, - з огляду на наступне:

- Перш за все, суд зазначає, що суд може виправити лише арифметичні помилки та описки.

Так, арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, - не може бути виправлене в порядку, передбаченому ст. 269 ЦПК України - застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються. Арифметичні помилки у висновку експерта усуваються шляхом допиту експерта та уточнення ним свого висновку або враховуються судом під час оцінки цього доказу.

Суд зазначає, що в судовому рішенні у виді ухвали суду від 11.01.2023 року, судом не допущено пропуск цифри, не допущено випадкової перестановки цифр, не було допущено спотвворення результату обчислення, - так як обчислення не проводилося, також не застосовувалися будь які методики розрахунку, а тому, суд констатує факт, що в судовому рішенні Кагарлицького районного суду у виді ухвали від 11.01.2023 року, - арифметичних помилок допущено не було.

Далі, описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів.

Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер, причому, - до таких належить, - написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів, тощо.

Ініціатива щодо виправлення помилок може виходити від будь-кого з осіб, які беруть участь у справі або суду. Для цього зацікавлена особа звертається до суду із заявою, в якій зазначає, які саме помилки слід виправити у рішенні суду.

Суд вважає, що помилки в судовому рішенні, на які вказує п. ОСОБА_1 , - ніяким чином не впливають на зміст ухвали, та на її (зміст ухвали) розуміння нормальною, адекватною особою, а тому суд вважає, що такі описки не є підставою в даному випадку для винесення судом ухвали про виправлення описки.

Загалом, - суд вважає, що п. ОСОБА_1 подана заява про виправлення описок, які по своїй природі, - не впливають ні істотно, ні неістотно на зміст ухвали суду від 11.03.2023 року, та суд вважає, що будь яка фізична осудна особа без відхилень психіки (порушень психічного здоров`я) зрозуміє текст ухвали.

Далі, - як судом було вказано судом вище, - суд вважає, що будь яка фізична осудна особа без відхилень психіки (порушень психічного здоров`я) зрозуміє текст ухвали, - а помилки граматичного характеру, допущені судом при написанні ухвали, - ніяким чином не впливають на зміст судового рішення, та його розуміння учасниками процесу.

Якщо ж п. ОСОБА_1 не розуміє зміст ухвали, то це не заважає йому написати до суду письмову заяву про роз`яснення рішення, яка, звісно, - потягне за собою винесення судом ухвали про роз`яснення судового рішення, окрім цього п. ОСОБА_1 може звернутися до будь якої фізичної осудної особи, зокрема, - фахівця в галузі права чи фахівця з лінгвістики, - яка може йому пояснити зміст ухвали, або звернутися до будь яких інших фахівців, які допоможуть йому зрозуміти текст ухвали суду.

А тому суд вважає, що текст ухвали від 11.03.2023, - року відповідає вимогам чинного законодавства, зокрема, - процесуального, а порушення граматичних вимог правопису, на які вказує п. ОСОБА_1 , - не є значущими в даному випадку, такі помилки не стосуються істотних обставин та ніяким чином не ускладнюють виконання рішення, чи розуміння такого рішення, та, відповідно, - не є такими, які є підставою для винесення судом ухвали про виправлення описки.

Окрім того, суд зазначає, що самим п. ОСОБА_1 при подачі позовної заяви порушено граматичні вимоги правопису, які полягають в наступному:

- прізвище судді Закаблук, а тому при зверненні в давальному відмінку прізвище судді слід вказувати ОСОБА_2 , але аж ніяк не Закаблуці, а при застосуванні орудного відмінку (ким, чим), - прізвище судді слід зазначати не Закаблукою (як це здійснено п. ОСОБА_1 ), а ОСОБА_2 .

Суд зазначає, що ним п. ОСОБА_1 вже неодноразово вказувалося на необхідність правильного написання прізвища судді, але, як на думку суду, - п. ОСОБА_1 умисно спотворює прізвище судді, при цьому, - спеціально виділяючи його збочене бажання спотворювати прізвище судді в рамочку чи підкресленням, що, на думку суду, - далеко від поняття адекватної поведінки учасника процесу, та, на думку суду, - свідчить про наявність ознак необгрунтованих неприязних відносин п. ОСОБА_1 до головуючого судді в даній справі, та має ознаки хамськогої поведінки п. ОСОБА_1 , як суб`єкта цивільно правових відносин.

Загалом, - дана заява п. ОСОБА_1 (чергова) про виправлення описок, - мітить чергові фактично образливі, нахабні висловлювання щодо судді, його статусу, - не маючи при цьому жодних ознак намагання суб`єкта написання такої заяви щодо вжиття заходів для подальшого руху справи.

Норми процесуального права, використані судом при винесенні ухвали.

Згідно ст. 269 ЦПК України:

1. Суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

2. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення зиправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте, - їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

3. Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів після її надходження.

4. Ухвала про внесення виправлень надсилається всім особам, яким видавалося чи надсилалося судове рішення, що містить описки чи арифметичні помилки.

Що ж до твердження п. ОСОБА_1 про необхідність проходження суддею курсу української граматики, то, з огляду на зміст його листів (так як суд не сприймає його крайні заяви як процесуальні документи, зокрема, - як клопотання чи заяви в процесуальному сенсі), - п. ОСОБА_1 повинен з власної ініціативи пройти такі курси з метою підвищення знання української мови, так як в його листах містяться також чисельні граматичні описки, проте, - суд не зважає на такі описки, так як вони не впливають на розуміння хамського тону п. ОСОБА_1 в його письмових заявах, які далекі від поняття, - «процесуальний документ».

Що ж до твердження п. ОСОБА_1 про недостатній професійний рівень судді Закаблука О.В., - то вирішення таких питань не віднесено до компетенції п. ОСОБА_1 , а тому таке твердження суд сприймає як суб`єктивну позицію самого п. ОСОБА_1 , яка нічим не підтверджена, окрім збоченої позиції п. ОСОБА_1 .

Що ж до твердження п. ОСОБА_1 про необхідність спростувань обгрунтованої підозри п. ОСОБА_1 про можливі у будь якій формі розлади психічного здоров`я судді, - то дане твердження має взагалі вид нахабства, а тому суд, в свою чергу, - пропонує п. ОСОБА_1 в добровільному порядку пройти консультації у лікарів психолога, чи, можливо, - лікаря психіатра, та запевняє, що всі його заяви, попередньо направлені на адресу суду, - з метою повного з`ясування стану психічного здоров`я п. ОСОБА_1 , - будуть направлені (за першою вимогою відповідного лікаря чи самого п. ОСОБА_1 ), - для приєднання до амбулаторної карточки хворого.

Окрім того, суд вважає, що п. ОСОБА_1 при написанні процесуальних документів слід хоч поверхнево дотримуватися вимог поміркованості, толерантності, розумності, та утримуватися від образ інших учасників процесу, та не переносити свої проблеми з світосприйняттям та психічним здоров`ям на інших учасників процесу.

Також суд зазначає, що в подальшому по будь яких заявах та клопотаннях, які будуть надіслані від п. ОСОБА_1 судом буде заявлятися самовідвід, - з огляду на неадекватність поведінки п. ОСОБА_1 .

Враховуючи вищевикладене, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 258, 259, 260, 261, 263, 269 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні Кагарлицького районного суду Київської області у виді ухвали від 11 січня 2023 року в справі № 759/11650/22, провадження № 2 во/368/2/23, за позовом ОСОБА_1 до Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» в особі директора Недолько Марії Миколаївни, про безпідставну, а тому незаконну відмову відповідача у наданні на запит доступу до публічної інформації в повному об`ємі згідно гарантій, передбачених ст.ст. 34, 55 Конституції, ст. 23 ЗУ «Про доступ до публічної інформації», ЗУ «Про звернення громадян», здійснення розгляду справи за правилами загального позовного провадження та про негайне виконання рішення суду (подана в порядку ч. 3 ст. 28 ЦПК України), - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено на підставі п. 19 ч. 1 ст. 353 ЦПК України.

Згідно ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Згідно ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5 Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли джо набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційну скаргу може бути подано до Київського апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області протягом п`ятнадцяти днів з моменту проголошення, а особами, які беруть у часть в справі, але не були при проголошенні судового рішення у виді ухвали, - протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання копії ухвали.

Суддя: Закаблук О.В.