Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/3610/23
Провадження № 2/376/1528/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2023 р. Сквирський районний суд Київської області у складі:

Головуючого судді Коваленка О.М.,

за участю секретаря судових засідань Таранчук В.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Сквира Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

Встановив:

Позивачка ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом.

В обгрунтування позовних вимог позивач вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 .

Після її смерті залишилось майно - спадщина, яка складається з належної їй нежитлової будівлі (насосної станції), загальною площею 14,3 кв.м., що заходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Ще за свого життя ОСОБА_3 залишила заповіт, яким вищевказане майно заповіла ОСОБА_1 .

У зв`язку із оформленням спадщини на підставі вказаного заповіту, позивач звернувся до нотаріуса, який йому роз`яснив, що він пропустив строк у шість місяців для подачі заяви про прийняття спадщини, а тому має звернутися до суду.

Про наявність заповіту ОСОБА_1 стало відомо лише в листопаді 2023 року.

Крім того, у визначений законом шестимісячний строк позивач не міг звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що відповідно до Постанови КМУ від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19», спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та в подальшому Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 №530-ІХ, Постановою КМУ від 22 липня 2020 р. № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 16 березня 2020 року на всій території Україна було введено карантин та закрито кордони для іноземців на термін до двох тижнів - надалі цей термін постійно продовжувався з незначними змінами.

У зв`язку з цим з метою запобігання захворюванню на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом (COVID-19), ОСОБА_1 мусив перебувати вдома на самоізоляції та уникати громадських місць.

Відповідно до підпункту 3 пункту 2 розділу II Прикінцевих положень ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення.

Отже, внаслідок незнання про існування заповіту та запровадження карантину, ОСОБА_1 не мав реальної можливості прибути та подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса, що свідчить про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення позивачу додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, з 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 на території України введено воєнний стан, який діє і по сьогоднішній день.

Тому, на підставі вищевикладеного позивач звертається до суду та просить суд:

Визначити йому, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в його відсутності, позов підтримав та просив задовольнити позовні вимоги та не проводити фіксування технічними засобами (а.с.15).

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з письмовою заявою, в якій просить ухвалити рішення в його відсутності, позов визнав в повному обсязі (а.с.14).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з вимогами ч. ч. 3,4 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладання мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206,207 цього Кодексу.

Частиною 1,4 ст. 206 ЦПК України передбачено, що позивач може відмовитись від позову, а відповідач визнати позов на будь якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Згідно до вимог ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення у справі можливо ухвалити при проведенні підготовчого судового засідання на підставі вимог ст. ст. 200,206,211,247 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 ст. 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, крім випадків, встановлених ст. 82 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_1 , видане Білоцерківським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), актовий запис №1478 (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_3 залишилось майно - спадщина, яка складається з належної їй нежитлової будівлі (насосної станції), загальною площею 14,3 кв. м., що заходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №112330507 від 31.01.2018 року (а.с.10).

Ще за своє життя ОСОБА_3 залишила заповіт, яким вищевказане майно заповіла ОСОБА_1 , що підтверджується копією Заповіту посвідченого приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Корнійчук А.В. (а.с.9).

У зв`язку із оформленням спадщини на підставі вказаного заповіту, позивач звернувся до нотаріуса, який йому роз`яснив, що він пропустив строк у шість місяців для подачі заяви про прийняття спадщини, а тому має звернутися до суду.

Про наявність заповіту ОСОБА_1 стало відомо лише в листопаді 2023 року.

Крім того, у визначений законом шестимісячний строк позивач не міг звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку з тим, що відповідно до Постанови КМУ від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19», спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та в подальшому Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 17.03.2020 №530-ІХ, Постановою КМУ від 22 липня 2020 р. № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 16 березня 2020 року на всій території Україна було введено карантин та закрито кордони для іноземців на термін до двох тижнів - надалі цей термін постійно продовжувався з незначними змінами.

У зв`язку з цим з метою запобігання захворюванню на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом (COVID-19), ОСОБА_1 мусив перебувати вдома на самоізоляції та уникати громадських місць.

Відповідно до підпункту 3 пункту 2 розділу II Прикінцевих положень ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», з дня оголошення карантину зупиняється перебіг строків звернення за отриманням адміністративних та інших послуг та строків надання цих послуг, визначених законом. Від дня припинення карантину перебіг цих строків продовжується з урахуванням часу, що минув до його зупинення.

Отже, внаслідок незнання про існування заповіт та запровадження карантину, ОСОБА_1 не мав реальної можливості прибути та подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса, що свідчить про поважність причин, пов`язаних з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення йому додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Крім того, з 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 на території України введено воєнний стан, який діє і по сьогоднішній день.

Згідно до вимог ч. 1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ч. 3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши надані докази в їх сукупності, суд, вважає, що позивач ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, враховуючи, також, що відповідач ОСОБА_2 позовні вимоги визнав, суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити позивачу додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2,4,12,13,76,81,211, 247, 258,259,263-265,351,352,354 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», суд,

Вирішив :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили.

З текстом рішення можливо ознайомитися за адресою: court.gov.ua

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або в разі розгляду справи (вирішення справи) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Суддя: О.М. Коваленко