Справа № 136/443/23
провадження № 2/136/91/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" квітня 2023 р. м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області у складі головуючого судді Іванця О.Д., за участю секретаря судового засідання Рипюк Т.П., розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Липовець, у порядку загального позовного провадження, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини по спадкуванню за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

14.03.2023 позивач ОСОБА_1 , через свого представника, звернулася до суду з позовом до відповідача Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини по спадкуванню за заповітом.

Позивач обґрунтовує свій позов наступними обставинами.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка до дня своєї смерті проживала по АДРЕСА_1 . За життя, 20.11.2004 ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла своїй дочці ОСОБА_1 свідоцтво на право власності на майновий пай члена КСП (майновий сертифікат серії ВІ №020431 від 28.12.1999) та державний акт на право власності на земельну ділянку серії ВН №114509 від 04.10.2004. Після смерті спадкодавця залишилось спадкове майно, що складається з земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,2083 га, яка розташована на території Війтовецької сільської ради Липовецького району (на даний час на території Липовецької міської ради Вінницького району), Вінницької області, кадастровий номер №:03:000:0244, згідно державного акту на право власності на земельну ділянку серії ВН №114509 від 04.10.2004 та право власності на майновий пай члена КСП (майновий сертифікат серії ВІ №020431 від 28.12.1999). Як спадкоємець за заповітом позивач хоче успадкувати спадкове майно, що залишилось після смерті спадкодавця проте на протязі передбаченого законом строку вона до нотаріальної контори не звернулась. Враховуючи те, що про існування вищевказаного заповіту їй відомо не було, оскільки спадкодавець про нього за життя не повідомляла, а оригінальний примірник даного заповіту та правовстановлюючі документи на землю були знайдені випадково братом позивача під час прибирання в будинку матері в с. Війтівці в кінці лютого 2023 року. Внаслідок вказаних обставин позивач не могла вчасно реалізувати своє право на спадкування. Крім позивача, спадкоємцем за законом 1 черги є її брат ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який спадщину не прийняв та на неї не претендує. Інші спадкоємці за законом чи за заповітом відсутні. Викладені обставини слугували підставою для звернення до суду.

Ухвалою суду від 15.03.2023 відкрито провадження у справі та призначено її розгляд у порядку загального позовного провадження з викликом сторін, а відповідачу визначено строк для подання відзиву. Також судом витребувано від приватного нотаріуса Вінницького районного нотаріального округу Вінницької області Мельник М.В. матеріали спадкової справи заведеної після смерті ОСОБА_2 , яка помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідачем у визначений судом строк відзиву на позов не подано, проте представник подав до суду заяву про визнання позову та просив про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.

У судове засідання позивач та її представник не з`явилися, однак останній у своїй заяві просив суд про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримав та просив його задовольнити.

З огляду на те, що в підготовче судове засідання сторони не з`явились, а відповідач визнав позов у повному обсязі, суд вважає, що за результатами підготовчого провадження можливо ухвалити рішення, тому розгляд справи проводить у даному судовому засіданні, на підставі наявних у справі доказів, за відсутності сторін, не здійснюючи при цьому фіксування судового засідання технічними засобами.

Суд, дослідивши зібрані докази, встановив наступні фактичні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці ЦЗМУ МЮ (м. Хмельницький) від 15.11.2021 (а.с. 5). Згідно свідоцтва про народження позивача ОСОБА_2 була її матір`ю (а.с. 6). Після укладення шлюбу (а.с. 6) позивач змінила своє прізвище з « ОСОБА_4 » на « ОСОБА_5 ».

За життя, 12.11.2004 ОСОБА_2 склала заповіт (а.с. 7), яким заповіла своїй дочці ОСОБА_1 свідоцтво на право власності на майновий пай члена КСП (майновий сертифікат серії ВІ №020431 від 28.12.1999) та державний акт на право власності на земельну ділянку серії ВН №114509 від 04.10.2004. Даний заповіт зареєстровано в реєстрі за №10 та посвідчено секретарем виконкому Війтовецької сільської ради від 12.11.2004.

Після смерті спадкодавця залишилось спадкове майно, що складається з земельної ділянки для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,2083 га, яка розташована на території Війтовецької сільської ради Липовецького району (на даний час на території Липовецької міської ради Вінницького району), Вінницької області, кадастровий номер №:03:000:0244, згідно державного акта на право власності на земельну ділянку серії ВН №114509 від 04.10.2004 (а.с.8) та майного паю члена КСП (майновий сертифікат серії ВІ №020431 від 28.12.1999).

Згідно з довідкою від виконавчого комітету Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області від 17.02.2022, ОСОБА_2 до дня своєї смерті була зареєстрована одна за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 10).

Крім того, відповідно до довідки виконавчого комітету Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області від 17.02.2022 слідує, що в склад сім`ї ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №4530 від 15.11.2021 входили: дочка ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.11). Тобто, крім позивача, спадкоємцем за законом 1 черги є її брат ОСОБА_3 , який спадщину не прийняв та на неї не претендує, що підтверджується заявою останнього до нотаріальної контори про його відмову від спадщини (а.с.12). Інші спадкоємці за законом чи за заповітом відсутні.

Позивач бажала прийняти спадщину матері, однак не змогла через пропуск шестимісячного строку, а причиною пропуску строку для прийняття спадщини, було те, що вона не знала про існування заповіту, складено спадкодавцем ще за життя. Через пропущений строк нотаріус не може нотаріально переоформити спадщину, про що позивачу приватним нотаріусом Мельник М.В. було надано відповідне роз`яснення за вих. №42/01-16 від 06.03.2023 (а.с. 13). Такі обставини, на думку позивача, позбавляли її можливості вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини ОСОБА_2 . Разом з тим, спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 не заводилась, в підтвердження чому є відповідь, яка надійшла на адресу суду від 30.03.2023 від приватного нотаріуса Мельник М.В., витяг зі Спадкового реєстру долучений до позовної заяви представником позивача при подачі позову до суду (а.с. 9).

Суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як визначено в ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини; спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою; для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Судом було встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . За життя 12.11.2004 ОСОБА_2 склала заповіт, яким заповіла своїй дочці ОСОБА_1 свідоцтво на право власності на майновий пай члена КСП (майновий сертифікат серії ВІ №020431 від 28.12.1999) та державний акт на право власності на земельну ділянку серії ВН №114509 від 04.10.2004. Позивач була дочкою покійної, а тому в силу припису ч. 1 ст. 1261 ЦК України спадкоємцем першої черги на право спадкування за законом. Іншим спадкоємцем ОСОБА_3 до нотаріальної контори було подано заяву про його відмову від спадщини. Спадкова справа до майна померлої ОСОБА_2 відсутня.

Так, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Однак після відкриття спадщини ОСОБА_2 позивач, намагаючись її оформити, пропустила шестимісячний строк для подання заяви до нотаріуса.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Позивач бажала прийняти спадщину матері ОСОБА_2 , однак не змогла через пропуск шестимісячного строку, а причиною пропуску такого строку для прийняття спадщини, було те, що про заповіт від 12.11.2004 їй стало відомо лише від брата, який знайшов його оригінальний примірник із оригінальним примірником державного акту на право власності на земельну ділянку під час прибирання у будинку померлої матері. Нотаріус не вчиняв дій щодо розшуку та повідомлення позивача як спадкоємця за заповітом, про існування заповіту стало відомо лише після спливу строку, встановленого для подання заяви про прийняття спадщини.

Суд, оцінивши подані позивачем докази, вважає їх належними, допустимими, достовірними та достатніми, оскільки вони містять інформацію щодо предмета доказування, підтверджують існування обставин на які посилається позивач і які не оспорює відповідач, а на їх підставі можна встановити дійсні обставини справи.

Суд вважає, що встановлені причини пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 є поважними причинами пропуску такого строку і обставинами, які перешкоджали позивачу вчасно прийняти спадщину.

Крім того, відповідач визнав пред`явлені до нього позовні вимоги під час судового розгляду і суд зауважує, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб. Інших належних та допустимих доказів на противагу вищезазначених висновків суду в ході судового розгляду не встановлено.

Отже, з урахуванням встановлених обставин та норм для їх правового регулювання, суд дійшов висновку, що вимога про визначення позивачу додаткового двохмісячного строку для подання заяви в органи нотаріату про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , ґрунтується на нормах чинного законодавства, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 200, 259, 264, 265, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 (місце реєстрації: с.Ясенки, Вінницький р-н, Вінницька обл.) до Липовецької міської ради Вінницького району Вінницької області (місцезнаходження: вул. Героїв Майдану, буд. 4, м.Липовець, Вінницький р-н, Вінницька обл.) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини по спадкуванню за заповітом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий двохмісячний строк для подання заяви в органи нотаріату про прийняття спадщини по спадкуванню за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30-ти днів до Вінницького апеляційного суду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30-ти днів із дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.Д. Іванець