Справа № 466/38/23
Провадження № 2-с/466/4/23
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

23 січня 2023 року суддя Шевченківського районного суду м. Львова Глинська Д.Б. ознайомившись із заявою ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі №466/38/23 за заявою Львівського комунального підприємства "Балатон-409" про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заборгованості по оплаті за житлово комунальні послуги,

В С Т А Н О В И В:

23 січня 2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про скасування судового наказу у справі №466/38/23 за заявою Львівського комунального підприємства "Балатон-409" про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заборгованості по оплаті за житлово комунальні послуги.

Одночасно з поданням заяви про скасування судового наказу, боржник ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про відстрочення та/або розстрочення сплати судового збору у зв`язку з тяжким майновим становищем.

Заява про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 Цивільного процесуального України (далі по тексту ЦПК України) боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 170 ЦПК України до заяви про скасування судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Закон України «Про судовий збір» визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року становить 2 684 грн.

Відповідно до п.п. 4-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір в розмірі 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134,20 грн. (Отримувач коштів: ГУК Львiв/Шевченківський р-н/22030101; Код отримувача (Код ЄДРПОУ): 38008294; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: UA0013955; Код класифікації доходів бюджету: 22030101).

Відповідно до вимог ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналогічно, відповідно до ч.1 ст. 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. На тій же підставі суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

У постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами і доповненнями, внесеними постановою пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2015 року № 10) зазначено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а тому зазначення про відсутність коштів не є безумовною підставою для відстрочення сплати судового збору.

Оскільки боржником до заяви про відстрочення судового збору на підтвердження свого майнового стану не надано жодних доказів, заява про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Частиною 6 ст. 170 ЦПК України передбачено, що у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

З огляду на зазначене, заява не містить належних доказів сплати судового збору за подачу заяви про скасування судового наказу, а тому у відповідності до положень ч. 6 ст. 170 ЦПК України є неналежно оформленою та такою, що підлягає поверненню заявнику без розгляду.

За таких обставин та з огляду на вимоги ч.6 ст. 170 ЦПК України вважаю, що вищезазначену заяву необхідно повернути заявнику без розгляду та роз`яснити, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Керуючись ст. ст. 170, 259-261 ЦПК України, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання заяви про скасування судового наказу у справі №466/38/23 за заявою Львівського комунального підприємства "Балатон-409" про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заборгованості по оплаті за житлово комунальні послуги відмовити.

Заяву ОСОБА_1 , яка надійшла до суду 23 січня 2023 року, про скасування судового наказу у справі №466/38/23 за заявою Львівського комунального підприємства "Балатон-409" про видачу судового наказу про солідарне стягнення з ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 заборгованості по оплаті за житлово комунальні послуги - повернути заявнику без розгляду.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню до суду із заявою про скасування судового наказу до суд, якщо перестануть існувати обставини, які стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання до Львівського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Львова.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Д. Б. Глинська