РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №524/1367/23

Провадження №2/534/365/23

16 жовтня 2023 року м. Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області

у складі: головуючого судді Комарової Д.Ю.,

за участі: секретаря судового засідання Струц А.С.,

позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

предстаника відповідача ОСОБА_3 ,

представника третьої особи Малохатько М.В.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за цивільним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Виконавчий комітет Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області про усунення перешкод у спілкуванні з онуком,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду зі згаданим позовом до ОСОБА_2 , третя особа: орган опіки та піклування виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, в якому просить зобов?язати ОСОБА_4 не чинити їй перешкоди у спілкуванні та побаченні зі своїм неповнолітнім онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши графік побачень.

Позов мотивований тим, що протягом періоду з 14.11.2015 р. по 02.04.2019 р. її син ОСОБА_6 перебував у зареєстрованому шлюбі з відповідачем, від шлюбу вони мають спільного неповнолітнього сина - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про його народження серії НОМЕР_1 від 24.05.2016 р. Після розірвання між ними шлюбу її онук залишився проживати разом із відповідачем, хоча онук зареєстрований разом з нею та його батьком за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується довідкою Онуфріївської селищної ради від 25.05.2023 р. № 631. Припинення сімейних відносин її сина з відповідачем негативно вплинуло на стосунки між нею та ОСОБА_2 , відповідач не бажає підтримувати з нею зв?язок, не дає їй можливості бачитись з онуком та не надає жодної інформації про дитину, чим перешкоджає спілкуватись з онуком. Тому 16.08.2022 вона звернулась до органу опіки та піклування Виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради із заявою щодо визначення способу участі у вихованні онука, проте виконком фактично відмовив їй у врегулюванні даного спору, зазначивши, що розгляд зазначеної категорії справ покладено на суд. 02.06.2023 рекомендованим поштовим відправленням вона направила відповідачу заяву з проханням не чинити перешкод у спілкуванні з онуком та узгодити спосіб участі у вихованні онука, проте своїм листом від 14.06.2023 відповідач фактично проігнорувала її прохання. Тому вона вимушена звернутися до суду.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та просила їх задовольнити, посилаючись на обставини, викладені у позові. Пояснила, що дуже любить онука, хоче проводити з ним більше часу та спілкуватись за домовленістю з відповідачем. До моменту розірвання шлюбу між її сином та невісткою (батьками дитини) вона часто спілкувалась з онуком, надавала матеріальну допомогу при лікуванні дитини. На думку позивача - відповідач здійснює вплив на дитину, тобто чинить перешкоди у спілкуванні баби з онуком.

Відповідач та її представник у судовому засіданні категорично заперечували проти задоволення позовних вимог. Наголошували на тому, що спір взагалі відсутній, оскільки позивач не цікавився життям онука, не зверталась, щоб визначити час спілкування. Тому відсутні перешкоди у спілкуванні з дитиною, про які позивач зазначив у позові. У разі, якщо суд знайде підстави для задоволення позову, просили задовольнити частково, а саме встановити побачення з дитиною тільки раз на місяць. Відповідач пояснила, що будь-яких перешкод у спілкуванні баби ОСОБА_1 з онуком не чинить, не заперечує проти побачень, однак, враховуючи вік дитини, вважає, що побачення мають відбуватись у її присутності, за раніше узгодженому місці.

Представник органу опіки та піклування виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області у судовому засіданні повідомила, що враховуючи право баби на особисте спілкування і участь у вихованні онука, діючи в найкращих інтересах дитини, ретельно проаналізувавши умови, що можуть впливати на її виховання, враховуючи вік, стан здоров?я дитини, вивчивши умови життя матері та бабусі, беручи до уваги участь позивача у вихованні дитини, існування тривалого конфлікту між сторонами, ставлення бабусі до інтересів онука, її особистий вклад у духовний, моральний та фізичний розвиток дитини; беручи до уваги зайнятість дитини у навчальному та позашкільному процесі, прихильність ОСОБА_7 до бабусі (бабуся не входить в зону близького оточення дитини, що свідчить про відсутність почуттів чи будь-якого зв?язку, в тому числі емоційного, з нею), враховуючи проживання дитини та бабусі в різних територіальних одиницях та беручи до уваги той факт, що жодних обставин, які б унеможливлювали право баби на спілкування з онуком не встановлено, проте обумовлено необхідністю присутності матері (у зв?язку з тривалою відсутністю баби у житті опука, як наслідок - втрату емоційного контакту з ним), з метою поступового налагодженню стосунків між бабусею і онуком, вважає, що запропонований спосіб участі ОСОБА_1 у спілкуванні та вихованні ОСОБА_7 частково відповідає інтересам дитини. Отже, враховуючи думку комісії з питань захисту прав дитини (протокол № 20 від 30.08.2023), просить суд частково задовольнити позовну заяву ОСОБА_1 та встановити сільні систематичні побачення баби ОСОБА_1 з онуком ОСОБА_7 у кожну другу суботу або неділю місяця з 10 години до 12 години в присутності матері ОСОБА_2 у попередньо узгодженому місці, а також при налагодженні контакту баби з онуком встановити щоденні розмови з дитиною будь-якими засобами телекомунікаційного зв`язку.

Суд, вислухавши позивача, відповідача, представника відповідача та представника органу опіки та піклування виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок в їх сукупності за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженню наявних у справі письмових доказів, дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону дитинства» контакт з дитиною - реалізація матір`ю, батьком, іншими членами сім`ї та родичами, у тому числі тими, з якими дитина не проживає, права на спілкування з дитиною, побачення зазначених осіб з дитиною, а також надання їм інформації про дитину або дитині про таких осіб, якщо це не суперечить інтересам дитини.

Згідно зі статтею 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 СК України, спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною першою статті 89 ЦПК встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Так, судом встановлено, що відповідно до копії свідоцтва про народження дитини серії НОМЕР_2 , батьками ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_6 та ОСОБА_8 (а.с.11).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 матір`ю ОСОБА_6 є позивач ОСОБА_1 (а.с.7).

Рішенням Комсомольського міського суду Полтавської області від 02.04.2019 шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_8 розірвано (а.с.10).

Листом Виконавчого комітету Кременчуцького району Полтавської області Горішньоплавнівської міської ради від 15.09.2022 № 03-26/1777 позивачу було вказано, що розгляд спорів щодо вирішення участі родичів у вихованні дитини вирішується судом (зворотній бік а.с.12).

До позовної заяви позивачем додано лист-звернення від 31.05.2023 до відповідача з проханням не чинити перешкоди у спілкуванні з онуком та письмово повідомити їй про час та місце побачення з онуком, узгодити спосіб подальшої участі у його вихованні. Так листом від 14.06.2023 відповідачем надано відповідь позивачу, в якому зазначено, що лист лист-звернення не підписано автором тому вважається анонімним і розгляду не підлягає.

З висновку органу опіки та піклування виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області від 05.09.2023 року вбачається, що орган опіки та піклування виконавчого комітету Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області клопоче перед судом про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , 1974 року народження, у вихованні малолітнього онука ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши наступний порядок побачення ОСОБА_1 з малолітнім онуком ОСОБА_5 : у кожну другу суботу або неділю місяця з 10 год 00 хв до 12 год 00 хв в присутності матері ОСОБА_2 у попередньо узгодженому сторонами місці зустрічі, виходячи із конкретних погодних умов та стану здоров`я дитини; у разі налагодження контакту баби ОСОБА_1 з онуком ОСОБА_5 , встановити щоденні розмови з дитиною будь якими засобами телекомунікаційного зв`язку (а.с.36-38).

У Декларації ООН про права дитини від 20 листопада 1959 року закріплено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові та розуміння. Вона має, якщо це можливо, зростати в піклуванні та під відповідальністю своїх батьків, у будь-якому разі - в атмосфері любові та моральної і матеріальної забезпеченості.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ч.2, 7, 8 ст.7 СК України сімейні відносини можуть бути врегульовані за домовленістю (договором) між їх учасниками. Дитина має бути забезпечена можливістю здійснення її прав, установлених Конституцією України, Конвенцією про права дитини, іншими міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім`ї.

Статтею 257 Сімейного кодексу України визначено права баби та діда, прабаби та прадіда на виховання внуків, правнуків. Баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до ст.263 Сімейного кодексу України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 Сімейного кодексу України.

У судовому засіданні судом беззаперечно було констатовано наявність конфлікту та неприязні відносини між позивачем та відповідачем, що не є підставою для обмеження прав бабусі на спілкування з онуком.

Таким чином, вирішуючи питання про усунення перешкод у спілкуванні з онуком і його вихованні, суд виходить з того, що одним із найважливіших прав дитини є право на сімейне виховання. Це право полягає, перш за все, у наданні дитині можливості жити і виховуватися у повноцінній сім`ї. Пріоритетним інтересом є проживання дітей у сім`ї своїх батьків, проте право дитини на сімейне виховання включає також право на спілкування з іншими членами сім`ї: дідом, бабою, братами, сестрами, іншими родичами. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

Суд вказує, що орган опіки та піклування Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області надав висновок щодо можливості спілкування баби з онуком у певні дні та в присутності матері дитини.

Суд не бере до уваги твердження відповідача ОСОБА_4 що в даній справі відсутній спір, оскільки позичав ОСОБА_1 не зверталась до неї з проханням про побачення з онуком ОСОБА_7 .

Відповідно до ст.2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Суд наголошує, що спір - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, у якому кожен з учасників правовідносин захищає свої суб`єктивні права від протиправних дій, невизнання або їх оспорювання.

Відповідно до ст.257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків.

Суд наголошує, що позивачем робилися спроби шляхом направлення листа відповідачу для припинення перешкод у спілкуванні з онуком, але відповідачем фактично було проігноровано даний лист-звернення посилаючись на анонімність даного листа.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Щодо відсутності спору та закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю спору, суд вказує, що у постанові Верховного Суду в складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20.09.2020 у справі № 638/3792/20 (провадження № 61-3438сво21) зроблено висновок, що «закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду цивільної справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи. Пунктом 2 ч. 1 ст. 255 ЦПК України встановлено, що суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору. Поняття юридичного спору має тлумачитися широко, виходячи з підходу Європейського суду з прав людини до тлумачення поняття спір про право (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод). Зокрема, Європейський суд з прав людини зазначає, що відповідно до духу Конвенції поняття спору про право має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення. Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. З урахуванням викладеного, відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а відповідно і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб. Прикладами відсутності предмета спору можуть бути дії сторін, чи настання обставин, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань або самими сторонами врегульовано спірні питання. Суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, якщо предмет спору був відсутній як на час пред`явлення позову, так і на час ухвалення судом першої інстанції судового рішення за умови, якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань».

Позивач бажає брати участь у вихованні онука та спілкуватися з ними, тим більше, вона робила спробу у налагоджені спілкуванні з відповідачем. Отже, на думку суду, спілкування дитини з бабусею тільки сприятиме його повноцінному вихованню та його розвитку, а також служитиме задоволенню життєво важливих психологічних потреб. Виходячи з позицій позивача та відповідача під час розгляду справи у судовому засіданні, суд дійшов висновку про наявність спору між сторонами, тому вимога відповідача про закриття справи з підстави відсутності спору є необґрунтованою та такою, що не відповідає дійсним обставинам. Отже, відповідач не повинна перешкоджати у реалізації прав своєї дитини, оскільки позбавлення баби права на спілкування з онуком може позбавити дитину родинних зв`язків, турботи та любові з її боку.

У зв`язку з наведеним вище, суд звертає увагу сторін на те, що вони зобов`язані заради забезпечення найкращих інтересів дітей прикласти максимум зусиль для нормалізації стосунків між собою та уникати будь-яких конфліктів в присутності дитини.

З урахуванням викладеного, суд вважає за доцільне визначити позивачу такий спосіб участі у вихованні онука: кожну другу суботу або неділю місяця з 10 год 00 хв до 12 год 00 хв в присутності матері ОСОБА_2 у попередньо узгодженому сторонами місці зустрічі, виходячи з погодних умов та стану здоров`я дитини; необмежене право спілкування з ним особисто засобами телефонного, поштового, електронного, та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування.

Встановлюючи такий спосіб участі позивача у вихованні онука, суд вкотре наголошує сторонам, що в присутності дитини Михайла будь-які конфлікти між ними неприпустимі, та роз`яснює, що вони не позбавлені можливості самостійно, за взаємною згодою та у позасудовому порядку визначати додаткові способи участі позивача у вихованні та спілкуванні з онуком, а також збільшувати встановлений судом час спілкування.

Матеріалами справи підтверджено сплату позивачем при зверненні до суду судового збору, про що свідчить квитанція про сплату судового збору (а.с.1).

Розподіл судового збору між сторонами вирішено на підставі ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст.159, 257 СК України, ст.12, 13, 81, 141, 258-259, 263, 264, 265, 352, 354 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не чинити перешкод ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , у спілкуванні з онуком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначивши такий спосіб участі баби у спілкуванні та вихованні дитини:

-визначити час спілкування баби ОСОБА_1 з онуком ОСОБА_5 у кожну другу суботу або неділю місяця з 10 год 00 хв до 12 год 00 хв в присутності матері ОСОБА_2 у попередньо узгодженому сторонами місці зустрічі, виходячи із погодних умов та стану здоров`я дитини;

-визначити ОСОБА_1 як бабі ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , необмежене право спілкування з ним особисто засобами телефонного, поштового, електронного, та іншого засобу зв`язку, що не передбачають безпосереднього фізичного спілкування.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 713 грн 94 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 .
Відповідач: Третя особа:ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_3 . Виконавчий комітет Горішньоплавнівської міської ради Кременчуцького району Полтавської області, адреса: 39800, Полтавська область, Кременчуцький район, м. Горішні Плавні, вулиця Миру, 24.

Суддя Д.Ю. Комарова

Повний текст рішення виготовлено 24.10.2023.