Справа № 302/822/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.05.2023 смт. Міжгір?я Закарпатської області

Міжгірський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого, судді Пухальського С. В.,

за участю секретаря судового засідання Куруц В. І.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаною позовною заявою, в обґрунтування вимог якої зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_5 , який на випадок своєї смерті залишив заповіт, згідно якого все своє майно заповідав у рівних частинах йому та його сестрі ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати ОСОБА_6 , якій за життя на праві власності належав житловий будинок, розташований в АДРЕСА_1 , однак свідоцтво про право власності на нього не видавалося.

В березні 2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса щодо надання консультації з приводу шляхів оформлення прав на спадкове майно померлої ОСОБА_6 . За результатами перевірки Спадкового реєстру нотаріус повідомила його про те, що ОСОБА_6 на випадок смерті залишила заповіт, згідно якого все своє майно заповідала у рівних частинах йому та його сестрі ОСОБА_2 .

На повторне звернення до приватного нотаріуса Сятиня Т. С., остання роз`яснила про неможливість відкриття спадкової справи за майном померлої ОСОБА_6 і рекомендувала звернутися до суду для вирішення питання щодо продовження строку для прийняття спадщини за майном померлої.

Посилаючись на необізнаність про існування вищевказаного заповіту ОСОБА_6 та вказуючи, що інші спадкоємці ОСОБА_6 за законом із заявами про прийняття спадщини не зверталися і на день смерті спадкодавця з нею не проживали та не були зареєстровані, позивач просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті його матері.

Ухвалою суду від 27.04.2023 по справі відкрито провадження в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 11.05.2023 постановлено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Представником позивача подано заяву з проханням розгляду справи без його участі.

Від Міжгірської селищної ради Закарпатської області надійшла заява з проханням розглядати справу без участі представника селищної ради за наявними в ній матеріалами.

Відповідачі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 подали відзиви на позов, в яких висловлено позицію про визнання позовних вимог, розгляд справи просили проводити без їх участі.

Фіксація судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась відповідно до частини 2 статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_5 (а.с. 9, 11).

Як вбачається з довідки старости Верхньобистрянського старостинського округу Міжгірської селищної ради від 27.03.2023 №97, ОСОБА_5 був постійним мешканцем АДРЕСА_1 , разом з ним на день смерті проживала і була зареєстрована лише його дружина, ОСОБА_6 (а.с. 13).

На випадок своєї смерті ОСОБА_5 залишив заповіт, посвідчений 16.11.2011 секретарем виконкому Верхньобистрянської сільради, зареєстрований в реєстрі за №32, згідно якого він все своє майно заповідав у рівних частинах позивачу та його сестрі ОСОБА_2 (а.с. 12).

За змістом витягу зі Спадкового реєстру від 29.03.2023 №71970557, заповіт ОСОБА_5 від 16.11.2011 є чинним (а.с. 14).

Витяг зі Спадкового реєстру від 29.03.2023 №71970510 підтверджує той факт, що спадкові справи до майна ОСОБА_5 не заводилися і свідоцтва про право на спадщину за його майном не видавалися (а.с. 15).

Вищевказані обставини свідчать про те, що все майно ОСОБА_5 успадкувала його дружина.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивача ОСОБА_6 (а.с. 16).

Як вбачається з довідки старости Верхньобистрянського старостинського округу Міжгірської селищної ради від 27.03.2023 №98, ОСОБА_6 була постійною мешканкою АДРЕСА_1 , разом з нею на день її смерті ніхто не проживав і не був зареєстрований (а.с. 18).

За життя ОСОБА_6 на праві власності належав житловий будинок, розташований в АДРЕСА_1 , однак свідоцтво про право власності на нього не видавалося (а.с. 22).

На випадок своєї смерті ОСОБА_6 залишила заповіт, посвідчений 16.11.2011 секретарем виконкому Верхньобистрянської сільради, зареєстрований в реєстрі за №31, згідно якого вона все своє майно заповідала у рівних частинах позивачу та його сестрі ОСОБА_2 (а.с. 17).

Довідкою приватного нотаріуса Сятиня Т. С. від 29.03.2023 за №17/01-16, позивачу було роз`яснено про неможливість відкриття спадкової справи за майном померлої ОСОБА_6 і рекомендовано звернутися до суду для вирішення питання щодо продовження строку для прийняття спадщини за майном померлої. Також нотаріусом була проведена перевірка даних Спадкового реєстру і встановлено, що заповіт ОСОБА_6 від 16.11.2011 не змінений і не скасований, спадкові справи за ОСОБА_6 не заводилися, свідоцтва про право на спадщину за її майном не видавалися (а.с. 21).

Відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що суди, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, повинні досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

З огляду на відсутність у відповідачів заперечень щодо заявлених вимог, суд вважає, що відмова у поновленні строку для прийняття спадщини порушить право спадкоємця, тому визнає вищевказані обставини як поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини.

З огляду наведеного заявлений позов підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 2, 3, 10-13, 19, 76-81, 258-259, 263-265, 268, 273 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів до Закарпатського апеляційного суду безпосередньо або через Міжгірський районний суд Закарпатської області з дня його проголошення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст судового рішення складено 11 травня 2023 року.

Суддя Пухальський С. В.