Справа № 559/3305/22
Провадження № 2/559/105/2023
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

31 січня 2023 року Дубенський міськрайонний суд Рівненської області

в складі головуючого судді Ралець Р.В.

секретаря судового засідання Протас Ю.В.,

за участю представника позивача адвоката Мацей О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дубно цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення пені за несплату аліментів,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Мацей О.В. звернулась до Дубенського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення пені за несплату аліментів в розмірі 34192, 32 грн. Даний позов обґрунтовано наступним.

Сторони по справі перебували в шлюбних відносинах. Від шлюбу у них народилась донька ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 02 лютого 2012 року Рівненським районним судом було винесено рішення про стягнення з відповідача на користь позивачки аліментів в розмірі 1/4 частини усіх видів заробітку, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з 30.08.2011 і до повноліття дитини. Так як відповідач ухилявся від сплати аліментів, станом на 01.11.2022 у нього утворилась заборгованість у розмірі 180314, 11 грн. Рішенням Дубенського міськрайонного суду від 10.08.2022 з відповідача стягнуто пеню за несплату аліментів за період з 30.08.2022 до 28.02.2022 у розмірі 164048, 18 грн. Сума неустойки (пані) за період з 01.03.2022 до 01.11.2022 складає 34192, 32 грн., яку просить стягнути з відповідача на користь позивачки.

Ухвалою суду від 19 грудня 2022 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Представник позивачки у судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі, з підставі зазначених у позові, який просила задовольнити, не заперечила щодо заочного розгляду справи.

Відповідач у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, відзив на позову заяву не подав, заяв та клопотань від нього не надходило. Ухвалу про прийняття справи до розгляду та відкриття провадження, якою визначено строк подачі відзиву на позовну заяву та копію позовної заяви з додатками відповідачу було направлено на адресу зареєстрованого місця проживання. До суду повернулися конверти з поштовою відміткою «адресат відсутній за зазначеною адресою». Суд вважає за можливе проводити розгляд справи за його відсутності в заочному порядку, на підставі документів та доказів, що є в матеріалах справи про права та взаємовідносини сторін, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи по суті, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства, визначеного ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що рішенням Рівненського районного суду Рівненської області № 2-1906/11 від 02.11.2011 розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (а.с. 9).

Рішенням Рівненського районного суду Рівненської області від 02.02.2012, стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходів), щомісячно, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 30.08.2011 р., і до повноліття дитини (а.с. 10).

Постановою від 10.01.2022 ВП № 36330945 державним виконавцем Рівненського ВДВС прийнято виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №2-1899 від 08.06.2012 щодо стягнення аліментів (а.с. 11).

Згідно розрахунку заборгованості зі сплати аліментів по ВП №36330945 від 10.11.2022 № 67024, наданого головним державним виконавцем Покальчук Л., станом на 01.11.2022 заборгованість зі сплати аліментів становить 180314,11 грн. (а.с. 12-13).

Рішенням Дубенського міськрайонного суду від 12.08.2022 з ОСОБА_2 стягнуто пеню за несплату аліментів за період з 30.08.2022 до 28.02.2022 у розмірі 164048, 18 грн. (а.с. 14-17).

Згідно ст.180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Неустойка (пеня) це спосіб забезпечення виконання зобов`язання. ЇЇ завдання - сприяти належному виконанню зобов`язання, стимулювати боржника до належної поведінки. Однак таку функцію неустойка виконує до моменту порушення зобов`язання боржником. Після порушення боржником свого обов`язку неустойка починає виконувати функцію майнової відповідальності.

Це додаткові втрати належного боржника, майнове покарання його за невиконання або несвоєчасне виконання обов`язку сплатити аліменти.

Згідно ч.1ст.196 СК України у разі виникнення заборгованості з вини особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду або за домовленістю між батьками, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка суми несплачених аліментів за кожен день прострочення від дня прострочення сплати аліментів до дня їх повного погашення або до дня ухвалення судом рішення про стягнення пені, але не більше 100 відсотків заборгованості.

У статті 196СКУкраїни не встановлено будь-яких обмежень періоду нарахування пені, навпаки, в ній зазначено, що пеня нараховується за кожен день прострочення.

Згідно до статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

У п. 22 постанови ПленумуВСУвід15.05.2006 року№3 «Про застосування судами окремих норм СК України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» роз`яснено, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема, у зв`язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів, а за передбачених ст. 197 СК України умов повністю або частково звільнити його від сплати заборгованості. Правило про стягнення неустойки (пені) в розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення полягає в тому, що при обчисленні загальної суми пені за прострочення сплати аліментів ураховується сума несплачених аліментів та кількість днів прострочення. Оскільки аліменти нараховуються щомісячно, то строк виконання цього обов`язку буде різним, а тому кількість днів прострочення сплати аліментів за кожен місяць також буде різною.

Відповідно до висновків Великої Палати ВС, загальна сума пені за несплату або несвоєчасну сплату аліментів має розраховуватися за такою формулою:

p = (A1 х 1% х Q1) + (A2 х 1% х Q2) + ……. (An х 1% х Qn), де:

p - загальна сума пені за несплату або прострочення сплати аліментів (обраховується позивачем на момент пред`явлення позову);

A1 - нарахована сума аліментів за перший місяць;

Q1 - кількість днів прострочення сплати суми аліментів за перший місяць;

A2 - нарахована сума аліментів за другий місяць;

Q2- кількість днів прострочення сплати аліментів за другий місяць;

An- нарахована сума аліментів за останній місяць перед пред`явленням позову;

Qn- кількість днів прострочення сплати аліментів за останній місяць.

Пеня за заборгованість по сплаті аліментів нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожний день прострочення її сплати, а її нарахування не обмежується тільки тим місяцем, в якому не проводилося стягнення.

У разі виплати аліментів частинами, необхідно зазначити, що якщо такі часткові платежі вчинені протягом місяця, у якому повинні сплачуватися аліменти, і їх загальна сума становить місячний платіж, визначений у рішенні суду про стягнення аліментів, вважається, що той з батьків, який повинен сплачувати аліменти, виконав ці зобов`язання.

У разі, якщо місячний платіж сплачено не у повному розмірі, то пеня буде нараховуватися з першого дня місяця, наступного за місяцем сплати чергового платежу, на різницю між розміром, який мав бути сплачений на утримання дитини, та розміром фактично сплачених аліментів з урахуванням строку прострочення та ставки пені - 1 %.

Таким чином, позивачка має право вимагати від відповідача, який допустив утворення заборгованості по сплаті аліментів, сплати неустойки за несвоєчасну сплату аліментів.

Суд враховує, що відповідач знав про судове рішення щодо стягнення аліментів, заборгованість зі сплати аліментів виникла з вини відповідача, як особи, яка зобов`язана сплачувати аліменти за рішенням суду, а тому позивачка має право на стягнення неустойки (пені).

Згідно розрахунку сторони позивача, з яким погоджується суд, розмір неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів за період з 01 березня 2022 року до 01 листопада 2022 року становить 34192, 32 грн., яку суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачки, як стимул належного виконання обов`язку.

Оскільки при зверненні до суду позивачка звільнення від сплати судового збору, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави 992,40 грн. судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.180, 196, 197 СК України, ст. 76-81, 279, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ) про стягнення пені за несплату аліментів задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 пеню за несплату аліментів на утримання доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 34192 (тридцять чотири тисячі сто дев`яносто дві) гривні 32 копійки.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави (в особі Державної судової адміністрації України) судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривні 40 коп. судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 06.02.2023.

Суддя: Р.В. Ралець