"02" березня 2023 р. Справа № 363/3804/22
У Х В А Л А

про надання строку для примирення

02 березня 2023 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Баличевої М.Б., секретаря Редкач М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

встановив:

16 листопада 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 21.07.2007 року виконкомом Демидівської сільської ради Вишгородського району Київської області, актовий запис № 11.

В судове засідання позивач та її представник не з`явилися, надали заяву про розгляд справи без їх участі.

Відповідач не з`явився, через канцелярію суду 02.03.2023 р. надав заяву про надання строку для примирення та клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Розглянувши вищезазначені клопотання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до п. 2 ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, зокрема у порядку: позовного провадження (загального або спрощеного).

Пунктом 1, 2 ч. 1 ст. 274 ЦПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Пунктом 4 ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є: справи про розірвання шлюбу.

Оскільки предметом позову є розірвання шлюбу, що для цілей ЦПК України є малозначною справою, то суд не вбачає підстав для задоволення вказаної заяви.

Відповідно до вимог ст.111 СК України, суд повинен вжити заходів щодо примирення подружжя.

Згідно п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадках відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї із сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та наданням сторонам строку на примирення. Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При призначенні строку на примирення суд враховує думку сторін, конкретні обставини справи. Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хоча б один з них наполягає на примиренні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

Згідно ч.7 ст. 240 ЦПК України, у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Визначаючи строк, який необхідно надати сторонам для примирення, суд вважає, що для прийняття мір для примирення буде достатнім надання сторонам терміну на примирення строком на шість місяців.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі наданя сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

На підставі ст. 111 СК України та керуючись ст.ст. 19, 240, 251, 274-276 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 про перехід до розгляду справи в порядку загального позовного провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Заяву відповідача ОСОБА_2 про надання строку для примирення - задовольнити.

Надати сторонам термін для примирення строком на шість місяців.

Провадження по справі зупинити до закінчення строку для примирення.

Призначити наступне судове засідання на 04.09.2023 року о 10 годині 00 хвилин.

Відповідно до ч.1 ст. 353 ЦПК України, ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня проголошення ухвали.

Суддя М.Б. Баличева