КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний номер справи: 753/5674/23 Головуючий у суді першої інстанції: Маркєлова В.М.
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

10 листопада 2023 року Київський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Матвієнко Ю.О., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 31 серпня 2023 року у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 31 серпня 2023 року позов АТ КБ «ПриватБанк» задоволено частково.

Не погодившись із рішенням суду, відповідач ОСОБА_1 24 жовтня 2023 року засобами поштового зв`язку, подав на нього апеляційну скаргу із пропуском строку на апеляційне оскарження.

При цьому, в апеляційній скарзі відповідач звернувся до суду із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення суду було ухвалено та підписано 31 серпня 2023 року.

З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що оскаржуване рішення суду направлено до реєстру 31 серпня 2023 року та опубліковане в ЄДРСР 05 вересня 2023 року.

Апеляційну скаргу подано до суду засобами поштового зв`язку 24 жовтня 2023 року, тобто після закінчення тридцятиденного строку з дня складення повного тексту рішення (від якого обраховується строк на апеляційне оскарження).

В прохальній частині апеляційної скарги відповідачем ОСОБА_1 порушено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з посиланням на те, що його представник отримав копію оскаржуваного рішення в приміщенні Дарницького районного суду міста Києва лише 29 вересня 2023 року.

Проте, наведені відповідачем підстави, неможливо вважати поважними, оскільки вони не підтверджуються будь-якими доказами та суперечать матеріалам справи, з якої встановлено, що представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 отримав копію оскаржуваного рішення 01 вересня 2023 року на свою електронну адресу, що підтверджується відповідною довідкою про доставку електронного листа (а.с.195).

Суд звертає увагу, що рішення суду було направлено на електронну адресу ОСОБА_2 «ІНФОРМАЦІЯ_1 », яку він вказував у поданих до суду процесуальних документах, зокрема, у додаткових поясненнях (а.с.118), запереченнях (а.с.149), а також в апеляційній скарзі.

Верховний Суд у постанові від 30 листопада 2022 року по справі № 759/14068/19 дійшов висновку: якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

У постанові Верховного Суду від 19 жовтня 2023 року у справі № 128/31/23 (провадження № 61-6324св23) також зазначено, що зазначивши саме таку адресу електронної пошти, позивач проінформував суд у встановлений процесуальний спосіб адресу для електронного листування, чим поклав на себе ризики щодо її актуальності.

Схожі висновки викладені й у постановах Верховного Суду від 20 травня 2021 року у справі № 530/342/17 (провадження № 61-12944св19), від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107св22), від 04 липня 2023 року у справі № 302/1202/19 (провадження № 61-2502св23), від 26 квітня 2023 року у справі № 127/32270/21 (провадження № 61-12567св22).

Юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму (частина перша статті 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг»).

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика ЄСПЛ визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 30 листопада 2022 року у справі № 725/486/22 (провадження № 61-7107св22), від 30 листопада 2022 року у справі № 759/14068/19 (провадження № 61-8505св22), від 20 січня 2023 року у справі № 465/6147/18 (провадження № 61-8101св22), від 19 жовтня 2023 року у справі № 128/31/23 (провадження № 61-6324св23).

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справа «Олександр Шевченко проти України» від 26 квітня 2007 року, справа «Трух проти України» від 14 жовтня 2003 року).

Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Безпідставне поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 358 цього Кодексу.

Оскільки апеляційна скарга на рішення суду подана ОСОБА_1 із пропуском строку апеляційного оскарження без вказівки на поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду, то її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: звернутися до суду апеляційної інстанції з вмотивованим клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, вказавши поважні причини пропуску строку та надавши докази на підтвердження поважності причин його пропуску.

Керуючись ст. 185, 357 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 31 серпня 2023 року залишити без руху та надати апелянту строк для усунення зазначених недоліків - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений судом строк, буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.О. Матвієнко