Справа № 405/9114/23
Провадження №2-о/405/170/23
У Х В А Л А

18 грудня 2023 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття окремого провадження у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,-

В С Т А Н О В И Л А:

Представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Турчанов О.В. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії ВА № 1068208 від 11.12.2023 року) в інтересах заявника звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з заявою, в якій (заяві) просить встановити юридичний факт, а саме: факт родинних відносин, за яким ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є донькою ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

При цьому, зазначена позовна заява сформована в системі "Електронний суд» 11.12.2023 року, та зареєстрована судом за вх. № 31 978.

При вивченні заяви та доданих до неї документів встановлено, що дана заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.12 ЦПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Крім того, відповідно до роз`яснень, що містяться у п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.ст. 175, 177 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст. 318 ЦПК України.

Тим самим, заява про встановлення факту, що має юридичне значення, повинна відповідати загальним вимогам, які містяться в ст. ст. 175, 177 ЦПК України, а також спеціальним, які передбачені ст. 318 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 42 ЦПК України складом учасників у справах окремого провадження є заявники, інші заінтересовані особи. Справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб (ч. 4 ст. 294 ЦПК України).

До заінтересованих осіб віднесені ті особи, які беруть участь у справі і мають у ній матеріально-правову або державну чи громадську заінтересованість. Для них характерна юридична заінтересованість у справі. Однак, аналіз ст. ст.293, 294 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що поняття заінтересованих осіб в окремому провадженні обмежено за змістом. Заінтересованими будуть лише ті особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов`язки.

При цьому, як роз`яснено в п. п. 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" № 5 від 31 березня 1995 року, для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення, у кожній справі після її порушення суддя зобов`язаний провести підготовчі дії, передбачені ст.143 ЦПК, зокрема, з`ясувати, які фізичні особи і організації можуть бути заінтересовані у вирішенні даної справи і підлягають виклику в судове засідання, у необхідних випадках запропонувати заявникові та заінтересованим особам подати додаткові докази на підтвердження заявлених вимог чи заперечень проти них.

Судам слід мати на увазі, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, повинні розглядатись у порядку, передбаченому главою 37 ЦПК, за участю заявників і заінтересованих осіб.

Заявники та залучені до участі у справі заінтересовані особи вправі відповідно подавати докази на підтвердження обгрунтованості чи необгрунтованості заяви про встановлення факту, що розглядається судом, брати участь у дослідженні обставин справи, оскаржувати рішення і ухвали, вчиняти інші процесуальні дії, передбачені положеннями ЦПК України.

Як вбачається з матеріалів справи представник заявника ОСОБА_1 - адвокат Турчанов О.В., звертаючись до суду з заявою в порядку окремого провадження про встановлення факту, що має юридичне значення, не вказує в заяві заінтересовану (-их) особу (-іб), тому суд роз`яснює заявнику, що заінтересованими особами у цій справі можуть бути особи, на майнові права яких може вплинути майбутнє судове рішення, і, зокрема, інші спадкоємці після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , або орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини у разі їх відсутності, в зв`язку з чим заявнику ОСОБА_1 необхідно привести заяву відповідно до вимог діючого законодавства, із зазначенням в заяві заінтересованих осіб, адрес їх місцезнаходження (місцеперебування), поштового індексу, номерів засобів зв`язку.

Крім того, суд зауважує, що відповідно до ч. ч. 1, 4 та 8 ст. 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС).

Для правильного використання підсистеми «Електронний суд» розроблена Інструкція користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яка затверджена наказом ДП «ЦСС» №74-ОД від 22.09.2021 року, згідно п. 2.8 якої, у разі подання до суду документів в електронній формі учасник зобов`язаний у випадках, визначених процесуальним законодавством, надати доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

За змістом ч. 5 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 7 ст. 43 ЦПК України у разі подання до суду документів в електронній формі учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб; у разі подання до суду позовної заяви та документів, що додаються до неї в електронній формі, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

При цьому, відповідно до Розділу ХI Положення про автоматизовану систему документообігу суду учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

Таким чином, у разі подання заяви до суду за допомогою зареєстрованого електронного кабінету без зазначення відомостей про електронні кабінети інших учасників справи, суд позбавлений можливості направлення копій відповідних документів іншим учасникам справи та наявність підтвердження їх отримання іншими учасниками судового процесу.

З огляду на викладене вище, представнику заявника ОСОБА_1 адвокату Турчанову О.В., після визначення суб`єктного складу заінтересованих осіб у даній справі, необхідно надати докази надсилання листом з описом вкладення заінтересованій (-им) особі (-ам) заяви з копіями доданих до неї документів.

При цьому, суд звертає увагу на те, що належним доказом направлення копії заяви з додатками заінтересованій особі, у разі відсутності в останнього зареєстрованого електронного кабінету, є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення.

Згідно з пунктами 17, 47 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою, згідно з тарифами оператора поштового зв`язку.

Послуга опису вкладення до поштового відправлення полягає в підтвердженні у визначеному оператором поштового зв`язку порядку відповідно до технологічного процесу здійснення такої операції вмісту вкладення до поштового відправлення із зазначенням індивідуальних ознак відповідного вкладення (конкретний вид, кількість тощо), що відрізняє його від інших речей.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Згідно із пунктом 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку "Укрпошта" від 12.05.2006 року №211 при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф.107, а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля. Форма опису вкладення передбачає, що внесення виправлень до опису вкладення не допускається, про що зазначено безпосередньо на бланку опису вкладення.

Враховуючи зазначене, представнику заявника ОСОБА_1 адвокату Турчанову О.В. необхідно надати суду докази надсилання заінтересованій (-им) особі (-ам) копії заяви з доданими до неї документами, якими, у разі відсутності у заінтересованих осіб зареєстрованого електронного кабінету, є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опис вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, виданий відправникові поштового відправлення.

З огляду на викладене вище та враховуючи, що дана заява подана без додержання вимог ст. 318 ЦПК України, то відповідно до ч.1 ст.185 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання заявником ухвали.

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст.294, 318, ч. 1 ст.185 Цивільного процесуального кодексу України,-

У Х В А Л И Л А:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,- залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десятиднів з дня вручення заявнику ухвали.

Запропонувати заявнику ОСОБА_1 в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме: зазначити заінтересовану (-их) особу (-іб), адрес їх місцезнаходження (місцеперебування), поштового індексу, номерів засобів зв`язку, якщо такі відомі, а також надати суду докази надсилання заінтересованій(-им) особі (-ам) копії заяви з доданими до неї документами, якими, у разі відсутності в заінтересованої особи зареєстрованого електронного кабінету, - є оригінал розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опис вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, виданий відправникові поштового відправлення.

У разі невиконання вказаних вимог заява буде вважатись неподаною і повернута заявнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова