Придніпровський районний суд м.Черкаси
Номер провадження 2/711/664/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

2 березня 2023 року Придніпровський районний суд м. Черкаси, в складі:

головуючого судді: Демчика Р.В.,

при секретарі: Кофановій А.О.,

представника позивача: Хмельницької Л.М.,

представника відповідача: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Черкаської міської ради про встановлення факту родинних відносин,-

встановив:

05.12.2022 року ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Черкаської міської ради (місце знаходження: вул. Б.Вишневецького,36, м. Чекраси) про встановлення факту родинних відносин.

Просить ухвалити рішення, яким встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідним братом ОСОБА_2 .

Ухвалою судді Соснівського районного суду м. Черкаси Романенко В.А. від 08.12.2022 року цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Черкаської міської ради про встановлення факту родинних відносин передано за підсудністю для розгляду до Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 18.01.2023 року відкрите спрощене провадження у справі.

В судовому засіданні представник відповідача пояснила суду що ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 08.12.2022 року Черкаська міська рада не отримувала. Вважає, що вказана цивільна справа не підсудна Придніпровському районному суду м. Черкаси та просить направити цивільну справу за підсудністю до Соснівського районного суду м. Черкаси.

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечувала.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Так, відповідно до ч.2 ст. 27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Винятком із вказаного загального правила є випадки підсудності за вибором позивача, виключна підсудність, підсудність справ за участю громадян України, якщо обидві сторони проживають за її межами, а також підсудність справ, у яких однією зі сторін є суд або суддя, що передбачені нормами ст. ст. 26, 28-30 ЦПК України.

Як встановлено судом, місцезнаходженням відповідача Черкаської міської ради є м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 36, що територіально відноситься до підсудності Соснівського районного суду м. Черкаси.

Так, направляючи вказану цивільну справу за підсудністю до Придніпровського районного суду м. Черкаси, суддя, в ухвалі від 08.12.2022 року зазначила про те, що ч.1 ст.30 ЦПК визначено, що позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.

Таким чином, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

Як свідчить правозастосовна практика Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 20.09.2018 у справі № 902/919/17, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, тобто спір може стосуватися як правового статусу нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані із нерухомим майном.

При цьому виключна підсудність встановлена з метою забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи. Зазначені у законі суди можуть здійснити такий розгляд, оскільки в районі їх діяльності знаходиться основна маса доказів.

Судом встановлено, що встановлення юридичного факту про те, що ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 є двоюрідним братом ОСОБА_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_2 потрібно позивачу ОСОБА_2 для юридичного оформлення спадкових прав на спадкове майно, а саме на частину квартиру АДРЕСА_3 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 .

Відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду від 16.05.2018 року у справі № 640/16548/16-ц, до позовів, що виникають з приводу нерухомого майна, належать, зокрема, позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті364,367 ЦК України); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті370,372 ЦК України); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13, підсудність справ про спадкування визначається за правилами ст. 109 ЦПК України. Позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до ч. 1ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Згідно із ч. 3ст. 114 ЦПК України позови кредиторів спадкодавця, що подаються до прийняття спадщини спадкоємцями, пред`являються за місцезнаходженням спадкового майна або основної його частини.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01.03.2013 N 3 "Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ" передбачено, що виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна. Згідно з положеннями статті 181 ЦК України до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364,367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, правила виключної підсудності застосовуються до позовів з приводу нерухомого майна, стосуються позовів з приводу будь-яких вимог, пов`язаних з правом особи на нерухоме майно: земельні ділянки, будинки, квартири тощо, зокрема щодо права власності на нерухоме майно, а також щодо речових прав на нерухоме майно, дійсності (недійсності) договорів щодо такого майна або спорів з приводу невиконання стороною договору, об`єктом якого є нерухоме майно.

З урахуванням наведеного, даний позов має пред`являтися за місцем знаходження майна, за правилами виключної підсудності.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів. поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, яке складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 червня 2019 року у справі № 487/10128/14-ц).

Відповідно до ч.1 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обгрунтування.

Відповідно до п.4 ч.2 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У Рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» (SokurenkoandStrygun v. Ukraine) від 20 липня 2006 року, заяви № 29458/04 та № 29465/04, Суд повторює, що, як було раніше визначено, фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

На підставі зазначеного можна виокремити такі складові поняття «суд, встановлений законом», як: інституційна, процесуальна та компетенційна. При цьому порушення будь-якої із цих складових визнається фундаментальним порушенням права на справедливий судовий розгляд у практиці ЄСПЛ, що, як правило, тягне за собою скасування судового рішення у справі.

Так, компетенційна складова відбиває, з одного боку, правильне застосування правил юрисдикції, а з іншого використання судом при розгляді та вирішенні справ виключно повноважень, передбачених процесуальним законодавством. Суд має дотримуватися норм законодавства щодо правил предметної і суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції. Тобто, суд, який розглядає справу, повинен бути належним з точки зору наявності у нього повноважень на розгляд конкретної справи.

Частиною 2 статті 27 ЦПК України передбачено, що позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Пунктом 34 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 1 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» передбачено, що якщо інше не встановлено ЦПК, позови пред`являються до фізичної особи - до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем їх проживання або за зареєстрованому у встановленому законом порядку місцем їх перебування; до юридичної особи за її місцезнаходженням.

Враховуючи те, що позивач у позовній заяві висловлює вимогу про встановлення факту, що має юридичне значення, не ставить перед судом будь-яких вимог з приводу нерухомого майна, суд вважає, що вказана цивільна справа повинна розглядатися за правилами загальної підсудності за місцем знаходження відповідача Черкаської міської ради.

Місцезнаходженням Черкаської міської ради м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 36, що відноситься до територіальної підсудності Соснівського районного суду м. Черкаси.

Тому, враховуючи наведені обстави, суд вважає, що дана позовна заява не підсудна Придніпровському районному суду м. Черкаси.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

У зв`язку з цим суд вважає за необхідне, відповідно до п. 1 ч.1 ст.31 ЦПК України, направити справу до Соснівського районного суду м. Черкаси для розгляду її за підсудністю.

На підставі наведеного, керуючись ст. 31, 116 ЦПК України,-

ухвалив:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Черкаської міської ради про встановлення факту родинних відносин передати для розгляду за підсудністю до Соснівського районного суду м. Черкаси.

На ухвалу протягом 15 днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Черкаської області.

Головуючий: Р. В. Демчик