Справа № 362/677/22
Провадження №2-з/752/105/23
У Х В А Л А

іменем України

07.03.2023 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Солодовник Я.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Попель Дмитра Володимировича про забезпечення позову, -

в с т а н о в и в:

у лютому 2022 року ОСОБА_1 звернулася у Васильківський міськрайонний суд Київської області з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 07 лютого 2022 року вказана цивільна справа направлена до Голосіївського районного суду м. Києва для розгляду за підсудністю. (а.с. 115 т.2)

Ухвалою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05 липня 2022 року відкрито загальне позовне провадження у даній справі. (а.с. 125 т.2)

06 березня 2023 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Попель Д.В. звернувся у суд з клопотанням про забезпечення позову. Просить накласти арешт на

- квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ,

- квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ,

-земельну ділянку, кадастровий номер :05:020:0071, загальною площею 0,1200 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 ,

- домоволодіння, загальною площею 240,6 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 .

В обгрунтування заяви про забезпечення позову зазначає, що вказане нерухоме майно є спільною власністю сторін, тому існує ймовірність того, що відповідач може в будь-який момент здійснити відчуження зареєстрованого за ним майна на користь інших осіб, що може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

За змістом частин першої та другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Відповідно до частини першої статті 150 ЦПК України позов забезпечується: 1)накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам, які не мають інтересу в результаті вирішення спору; 8)зупиненням митного оформлення товарів чи предметів; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1-9 цієї частини.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п. 4 Постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Метою вжиття заходів забезпечення позову є охорона матеріально-правових інтересів позивача, які гарантують за його позовом реальне виконання позитивно прийнятого рішення, у разі прийняття такого. Забезпечення позову має бути спрямовано проти несумлінних дій відповідача, який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його. Таким чином усуваються утруднення і неможливості виконання рішення.

Забезпечення позову покликано, не порушуючи принципів змагальності і процесуального рівноправ`я сторін, вжити негайних заходів, направлених на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акта, а також перешкодити спричиненню значної шкоди заявнику.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі №381/4019/18 (провадження №14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.»

Як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про поділ майна подружжя, в якому просила, зокрема визнати за нею право власності на

- домоволодіння, загальною площею 240,6 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 ,

- земельну ділянку, кадастровий номер :05:020:0071, загальною площею 0,1200 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 ,

- 1/2 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ,

- автомобіль "Volkswagen Passat B6", 2007 року випуску, номерний знак НОМЕР_1 .

Встановлено, що шлюб між сторонами у справі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстровано 08 серпня 1992 року. (а.с. 48 т.1)

Домоволодіння, загальною площею 240,6 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , належить відповідачу ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу домоволодіння, посвідченого 11 травня 2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевельовим Я.Д. (а.с. 107 т.1)

Земельна ділянка, кадастровий номер :05:020:0071, загальною площею 0,1200 га, розташована за адресою: АДРЕСА_3 , належить відповідачу ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого 11 травня 2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевельовим Я.Д. (а.с. 129 т.1)

Квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , належить позивачу ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу квартири, посвідченого 04 березня 2015 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Позняковою С.В. (а.с. 53 т.1)

Таким чином, судом встановлено, що між сторонами існує спір, предметом якого є домоволодіння та земельна ділянка, розташовані за адресою: АДРЕСА_3 .

Невжиття заходу забезпечення позову в даній справі може призвести до відчуження спірного майна відповідачем, що, в свою чергу, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення у випадку задоволення позову.

Суд зазначає, що відповідний захід забезпечення позову (арешт) є співмірним із заявленими позовними вимогами і такий захід забезпечення позову у даному випадку не порушує право власності відповідача, оскільки жодним чином не обмежує реалізацію власника права власності в частині володіння та користування його майном.

Керуючись ст.ст. 151 - 153 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Попель Дмитра Володимировича про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - задовольнити частково.

Накласти арешт на домоволодіння, загальною площею 240,6 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , належить відповідачу ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу домоволодіння, посвідченого 11 травня 2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевельовим Я.Д.

Накласти арешт на земельну ділянку, кадастровий номер :05:020:0071, загальною площею 0,1200 га, розташовану за адресою: АДРЕСА_3 , належить відповідачу ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченого 11 травня 2012 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шевельовим Я.Д.

Стягувач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Києва, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 .

Боржник: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Києва, ідентифікаційний номер НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_4 .

Строк пред`явлення ухвали про забезпечення позову до виконання - три роки.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: