Провадження №: 2-п/755/82/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" листопада 2023 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Яровенко Н.О.,

при секретарі Локотковій І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Універсал банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 24 січня 2022 року, яким позовні вимоги за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Універсал Банк» заборгованість за кредитним договором (без номеру) від 27.11.2019 року у сумі 55 895,29 копійок та судовий збір 2 270, 00 грн. Свою заяву обґрунтовує тим, що не була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, жодного повідомлення від суду на її адресу не надходило це пов`язано з тим, що відповідач перебувала за межами території України. Вважаючи вимогу АТ «Універсал Банк» безпідставними, та не доведеною просить суд про перегляд заочного рішення. Також зазначила, що у зв`язку з тим, що текст рішення суду від 24 січня 2022 року отримано було лише 07 вересня 2023 року, та оскільки перебіг передбачений ч. 3 ст. 284 ЦПК України відповідач має право на поновлення пропущенного строку на подання вищезазначеної заяви.

Відповідач та її представник в судове засідання не з`явились. Представником відповідача подана заява, згідно якої просить суд про проведення засідань без її участі та участі представника.

Представник АТ «Універсал Банк» в судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить довідка про скеровану судову повістку до електронної скриньки зазначену у позові.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши наведені відповідачем підстави для скасування заочного рішення, приходить до наступного.

29 жовтня 2021 року Дніпровським районним судом міста Києва відкрито провадження у цивільній справі за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідачем копію ухвали, копію позовної заяви з доданими до неї документами не було отримано, конверт разом з вказаними документами повернувся до суду із відміткою поштового відділення «за закінченням встановленого строку зберігання».

Заочним рішенням суду від 24 січня 2022 року позовні вимоги за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь АТ «Універсал Банк» (, адреса: м. Київ, вул. Автозаводська, буд. 54/19) заборгованість за кредитним договором (без номеру) від 27.11.2019 року у сумі 55 895 (п`ятдесят п`ять тисяч вісімсот дев`яносто п`ять гривень) 29 копійок та судовий збір 2 270, 00 грн.

Відповідно до ч.1 ст. 288 ЦПК України (в редакції чинній на даний час), заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, за змістом вказаних положень чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за умов, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, та відповідач надав до заяви про перегляд заочного рішення докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Наявність вищенаведених обставин повинна бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них, заочне рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до ст. 12 Цивільного процесуального кодексу України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги про скасування заочного рішення, відповідач посилається на те, що вона не була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи. В заяві відсутне посилання на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи та не додадано відповідних доказів.

У відповідності до ч. 3 ст. 287 ЦПК України, у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: 1) залишити заяву без задоволення; 2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

У відповідність до положення ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки в позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом АТ «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 284, 287, 353 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 24 січня 2022 року, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Роз`яснити заявнику, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленого цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починається відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Яровенко