Справа № 346/216/23
Провадження № 2/346/564/23
УХВАЛА

про відмову в залишенні позову без розгляду

06 лютого 2023 р.м. Коломия

Коломийський міськрайонний суд Івано-Франківської області у складі:

головуючої судді Третьякової І.В.,

за участю:

секретаря судових засідань Дутчак Х.В.,

розглянувши у підготовчому засіданні в залі суду в м. Коломия Івано-Франківської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до фермерського господарства «Прометей» про відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок смерті фізичної особи, -

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , через свого представника за довіреністю ОСОБА_2 , звернувся до Коломийського місьрайонного суду з позовом, в якому просить стягнути з фермерського господарства «Прометей» моральну шкоду, заподіяну внаслідок смерті фізичної особи в сумі 1 000 000 гривень.

В підготовчому засіданні представник ФГ «Прометей» - адвокат Булавинець М.М. подав письмову заяву, в якій просив залишити позов без розгляду на підставі п.2 ч.1 ст. 257 ЦПК України. Подана заява мотивована тим, що дана справа, з огляду на пред`явлену до стягнення суму та з урахуванням положень ч. 6 ст. 19 ЦПК України, не є малозначною, а тому позовна заява повинна була бути підписана або ж самим позивачем, або ж його представником, який має статус адвоката. Оскільки ОСОБА_2 адвокатом не являється, то на думку представника відповідача, наявні підстави для залишення позову без розгляду.

ОСОБА_2 в підготовчому засіданні заперечила щодо залишення позову без розгляду та просила відмовити в задоволенні заяви представника відповідача.

Заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши доводи поданої заяви про залишення позову без розгляду, суд прийшов до висновку про відсутність правових підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 200 ЦПК України, за результатом підготовчого засідання суд зокрема може постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Підстави для залишення позову без розгляду визначені ст.. 257 ЦПК України. В пункті 2 ч.1 цієї статті зазначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частинами 1, 2 ст. 174 ЦПК України визначено, що при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовні заява, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Згідно ч.1-2 ст. 175 ЦПК України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, які законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини зауважив, що внутрішньодержавним судам при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом (SHISHKOV v. RUSSIA, N 26746/05, § 110, ЄСПЛ, від 20 лютого 2014 року).

Відповідно до частини першої статті 47 ЦПК України здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Тлумачення частини першої статті 47 ЦПК України свідчить, що процесуальну дієздатність має, зокрема, фізична особа, яка досягла повноліття.

Положеннями ст.. 244 ЦК України передбачено, що представництво, яке грунтується на договорі, може здійснюватися за довіреністю. Представництво за довіреністю може грунтуватися на акті органу юридичної особи. Довіреністю є письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами. Довіреність на вчинення правочину представником може бути надана особою, яку представляють (довірителем), безпосередньо третій особі.

Згідно п.1 ч.1 ст. 62 ЦПК України, повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

З матеріалів справи вбачається, що Дутчак В.В. нотаріально посвідченою довіреністю від 10.01.2023р. уповноважив ОСОБА_3 представляти його інтереси (бути його представником) у всіх судах, передбачених Законом України «Про судоустрій і статус суддів», з правом подання позову до суду, з усіма процесуальними правами та обов`язками, які надано законом позивачу…

За таких обставин, суд вважає, що ОСОБА_2 мала достатньо повноважень на підписання та подання позовної заяви від імені ОСОБА_1 . До такого висновку, суд прийшов з урахуванням висновків, викладених в постанові ВС від 15.01.2020р. по справі №761/35015/17.

Таким чином, у задоволенні заяви представника відповідача про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, слід відмовити за безпідставністю.

При цьому, суд вважає слушними доводи представника відповідача в частині відсутності у ОСОБА_2 повноважень на подальше ведення справи в суді.

Так, сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника (ч. 1 ст. 58 ЦПК України).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Аналогічні приписи містить ст. 131-2 Конституції України, згідно якої виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Згідно ч. 6 ст. 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є:

1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства);

4) справи про розірвання шлюбу;

5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В постанові від 27.12.2018 року по справі №589/3937/17 Верховний Суд зазначив, що враховуючи, що положення статті 19 ЦПК України в структурі законодавчого акту розташовані серед Загальних положень цього Кодексу, суд вправі відносити справу до категорії малозначних на будь-якій стадії її розгляду. При цьому, за змістом правил пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу властивостей, притаманних такій справі, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета, без необхідності ухвалення окремого судового рішення щодо віднесення зазначеної справи до відповідної категорії..

Згідно п.1 ч.1 ст. 176 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку;

В даній справі позивачем заявлено до стягнення суму в один мільйон гривень, що перевищує сто розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому судом, відповідно до положень ст.. 274 ЦПК України, було відкрито загальне позовне провадження.

Отже, предмет позовних вимог свідчить про те, що дана справа не є малозначною у розумінні ч. 6 ст. 19 ЦПК України, а тому позивач може брати участь у справі виключно шляхом самопредставництва або через адвоката.

Відповідно до підпункту 11 пункту 16-1 розділу ХV «Перехідних положень» Конституції України, з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Конституції (щодо правосуддя)» представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті131-1 та статті 131-2 цієї Конституції у судах першої інстанції з 01 січня 2019 року здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.

Відповідно до ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За відсутності ордера, довіреність повинна містити інформацію, що повноваження на представництво в суді надано саме адвокату, а не громадянину. Така правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду від 18.06.2018 року (справа № 910/15163/17).

Представлені до суду матеріали не містять даних про наявність у представника позивача ОСОБА_2 статусу адвоката в даній справі. Вказана обставина, виключає подальшу можливість ОСОБА_2 приймати участь в справі в якості представника позивача, оскільки спір, що виник між сторонами, не є трудовим чи малозначним.

Керуючись ст. 58, 60, 62, 200, 257 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

У задоволенні заяви представника ФГ «Прометей» - адвоката Булавинець М.М. про залишення позову без розгляду - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Третьякова І. В.