1Справа № 335/2295/23 2-з/335/19/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, розглянувши заяву про забезпечення позову у межах позовної заяви ОСОБА_1 до Секретаря Запорізької міської ради Куртєва Анатолія про визнання незаконним та скасування розпорядження міського голови,

ВСТАНОВИВ:

17.03.2023 року до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя звернувся ОСОБА_1 із позовом до Секретаря Запорізької міської ради Куртєва А. про визнання незаконним та скасування розпорядження міського голови, у якому просить суд: визнати незаконним та скасувати розпорядження Запорізького міського голови Анатолія Куртєва № 19к/тм від 13.03.2023 року „Про оголошення догани.

Ухвалою суду від 20.03.2023 року прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Секретаря Запорізької міської ради Куртєва А. про визнання незаконним та скасування розпорядження міського голови та відкрито провадження у справі.

Розгляд справи визначено проводити в порядку загального позовного провадження.

Розпочато у справі підготовче провадження та призначено підготовче судове засідання на 18.04.2023 року на 13-30 год. в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя.

20.03.2023 року до суду надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи № 335/2295/23 позовну заяву (уточнену) з доданими документами.

Крім того, 20.03.2023 року позивачем подана заява про забезпечення позову, у якій заявник просить вжити заходи забезпечення позову наступним чином:

- заборонити секретарю Запорізької міської ради Анатолію Куртєву здійснювати будь які дії відносно ОСОБА_1 стосовно дострокового розірвання Контракту від 29.11.2018, укладеного між Запорізьким міським головою Буряком В.В. та ОСОБА_1 , зі змінами, внесеними додатковою угодою до Контракту від 29.09.2021, із застосуванням розпорядження Запорізького міського голови №19к/тм від 13.03.2023 «Про оголошення догани», до набрання законної сили судового рішення по цій справі.

Відповідно до ч. 1, 3, 4 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову, або для з`ясування питань, пов`язаних із зустрічним забезпеченням.

У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з викликом сторін.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

За правилами частин першої статті 151 ЦПК України позов може бути забезпечено: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

1-1) накладенням арешту на активи, які є предметом спору, чи інші активи відповідача, які відповідають їх вартості, у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави;

2) забороною вчиняти певні дії;

3) встановленням обов`язку вчинити певні дії, у разі якщо спір виник із сімейних правовідносин;

4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов`язання;

5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту;

6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку;

8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів;

9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги;

10) іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

При цьому, суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Таким чином, процесуальний закон наділяє суд повноваженнями на вжиття заходів забезпечення позову шляхом, зокрема забороною вчиняти певні дії. Однак, передумовою для вжиття таких заходів з урахуванням положень статті 151 ЦПК України є існування та встановлення судом обставин, визначених частиною другою статті 149 ЦПК України.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Забезпечення позову є тимчасовим обмеженням і його значення полягає в тому, що ним захищаються законні інтереси позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення. Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Цивільний процесуальний закон не зобов`язує при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 21.11.2018 у справі №826/8556/17 (номер в Єдиному державному реєстрі судових рішень 78022699).

Зі змісту заяви про забезпечення позову вбачається, що розпорядженням Запорізького міського голови, підписаного секретарем Запорізької міської ради, № 8р від 06.01.2023 «Про створення комісії з перевірки фактів недотримання комунальним некомерційним підприємством «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради законодавства в сфері праці» створено комісію з перевірки фактів недотримання комунальним некомерційним підприємством «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» ЗМР у визначеному Додатком до розпорядження міського голови № 8р від 06.01.2023 складі.

За результатами проведення перевірки комісією було складено Акт перевірки фактів недотримання комунальним некомерційним підприємством «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради законодавства в сфері праці від 22.02.2023 (надалі - Акт).

За рекомендаціями комісії, зазначених у вказаному Акті, рекомендовано, окрім іншого, розглянути питання щодо застосування до директора комунального некомерційного підприємством «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради ОСОБА_1 заходів дисциплінарного впливу у вигляді оголошення догани.

Розпорядженням Запорізького міського голови, підписаного секретарем Запорізької міської ради, № 19к/тм від 13.03.2023 «Про оголошення догани» за результатами перевірки, проведеної на підставі розпорядження міського голови №8р від 06.01.2023 «Про створення комісії з перевірки фактів не дотримання комунальним некомерційним підприємством «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради законодавства в сфері праці», висновки якої викладені в Акті перевірки від 27.02.2023, зазначені у цьому розпорядженні порушення у сфері фінансової діяльності Підприємства порушення визнані встановленими, на підставі чого до директора комунального некомерційного підприємством «Міська лікарня екстреної та швидкої медичної допомоги» Запорізької міської ради ОСОБА_2 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення йому догани.

Заявник вважає, що розпорядження Запорізького міського голови, підписаного секретарем Запорізької міської ради, № 19к/тм від 13.03.2023 «Про оголошення догани» є незаконним та безпідставним і спрямоване відповідачем виключно на грубе порушення його прав та законних інтересів на працю.

Той факт, що відповідач всіляко намагається незаконно звільнити його з займаної посади підтверджується як невиконанням ним судових рішень, якими заборонено вчиняти певні дії (ухвали Запорізького окружного адміністративного суду від 12.12.2022 по справі №280/6959/22 та від 02.01.2023 по справі №280/7226/22, які є чинними), так і безпідставними масованими перевірками (розпорядження №6р від 06.01.2023, розпорядження № 7р від 06.01.2023, № 8р від 06.01.2023 додані до позову), позбавлення його права на ознайомлення з актами перевірки та надання пояснень до винесення розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення. Те, що і за іншими призначеними перевірками у відповідача вже наперед є мета повторного притягнення його до дисциплінарної відповідальності і, як наслідок, його незаконне звільнення, вказує навіть наявність так званих «технічних помилок» в розпорядженні про оголошення догани.

Виходячи з викладеного заявник, вважає, що у випадку не забезпечення судом позову шляхом зобов`язання відповідача зупинити дію розпорядження про оголошення догани до надання судом оцінки його законності, відповідач на підставі цієї догани прийме незаконне рішення про звільнення його з займаної посади, а з урахуванням запланованої відповідачем ліквідації лікарні (рішення ЗМР та виконавчого комітету ЗМР додаються), поновлення його трудових прав буде неможливим.

Обґрунтовуючи вказану заяву, позивач зазначив, що він вважає незаконним розпорядження Запорізького міського голови Анатолія Куртьє ва № 19к/тм від 13.03.2023 року „Про оголошення догани.

Застосування заходів забезпечення позову, на думку позивача, є необхідним, оскільки невжиття таких заходів може унеможливити ефективний захист та поновлення порушених прав позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Позивач зазначив, що заявлені ним заходи забезпечення позову спрямовані на відвернення негативних наслідків, які матимуть місце для позивача внаслідок прийняття відповідачем рішення про його звільнення.

У зв`язку з цим, позивач звернувся до суду із заявою про забезпечення позову.

Суд враховує, що перевірка законності розпорядження Запорізького міського голови Анатолія Куртєва № 19к/тм від 13.03.2023 року «Про оголошення догани», є фактично вирішенням справи по суті на період розгляду справи, а ухвалення рішення про забезпечення позову у спосіб, в який просить позивач, не відповідає меті інституту забезпечення позову.

Застосування судом заходів забезпечення позову, про які просить позивач, без з`ясування фактичних обставин справи, зокрема надання оцінки правомірностя спірних наказів відповідача про застосування до позивача дисциплінарних стягнень, означатиме надання судом передчасних правових оцінок по суті пред`явленого позову і ототожнюватиметься з фактичним задоволенням позову.

Підстави забезпечення позову, передбачені частиною другою статті 149 ЦПК України, є оціночними, тому суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Щодо наявності очевидних ознак протиправності оспорюваного рішення та порушення таким рішенням прав, свобод або інтересів осіб, які звернулися до суду, як підстави для забезпечення позову, то вони повинні, насамперед, існувати поза обґрунтованим сумнівом. Тобто, суд, який застосовує заходи забезпечення позову з цих підстав повинен бути переконаний у тому, що відповідне рішення явно суперечить вимогам закону за критеріями, визначеними частиною другою статті 2 ЦПК України, порушує права, свободи або інтереси позивачів і вжиття заходів забезпечення позову є дієвим способом запобігання істотним та реальним негативним наслідкам таких порушень. У іншому випадку, висновки суду про наявність очевидних ознак протиправності оспорюваного рішення та порушення ним прав, свобод чи інтересів позивачів до розгляду справи по суті, свідчать про наперед сформовану судом правову позицію по справі.

Отже, вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд має встановити наявність саме таких ознак, які свідчать про протиправність оскаржуваного рішення поза обґрунтованим сумнівом, а не встановлювати правомірність/протиправність оскаржуваного рішення на цій стадії.

Заявником не доведені та документально не підтверджені обставини, які б унеможливили захист його прав та інтересів без вжиття відповідних заходів до ухвалення рішення у справі, та на які заявник посилається у заяві про забезпечення позову.

Приймаючи до уваги те, що в заявленому позивачем клопотанні про забезпечення позову не наведено обставин, які б свідчили про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам, свободам та інтересам позивача до ухвалення рішення в справі, не обґрунтовано причин неможливості захисту (поновлення) прав, свобод та інтересів позивача після набрання законної сили рішенням в справі без вжиття таких заходів, не розкрито у чому полягає необхідність докладання значних зусиль та витрат для відновлення прав позивача у майбутньому, а також очевидність ознак протиправності дій відповідача, суд вважає відсутніми підстави для задоволення даного клопотання.

Згідно з ч. 7 ст. 153 ЦПК України про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

Виходячи з викладених позивачем обставин та вищенаведених положень чинного законодавства, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 від 20.03.2023 про забезпечення позову не підлягає задоволенню.

Керуючись ст ст. 1-18, 149-150, 153 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову від 20.03.2023 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду в 15-денний строк з дня її постановлення.

Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 15 днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Ю.В.Геєць