СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/4127/23

пр. № 2/759/2289/23

04 жовтня 2023 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Твердохліб Ю.О,

за участю секретаря судових засідань Вінцковської О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, в якому просив визначити йому три місяці додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в м.Києві.

Свої вимоги ОСОБА_1 мотивував тим, що на початку 2005 року в період роботи на виробництві металоконструкцій в ТОВ «МЕГАШАНС», він познайомився з ОСОБА_2 з яким у нього склались дружні відносини, під час спілкування з яким останній періодично скаржився на свою долю, оскільки життя фактично не склалось, він самотньо проживає в одній кімнаті, постійно бракує коштів на продукти харчування, засоби гігієни та оплату житлово-комунальних послуг, тощо, у зв`язку з чим він систематично (впродовж 3-х років) надавав ОСОБА_2 фінансову підтримку під запевнення про її повернення, оскільки розумів, що йому потрібні кошти на життя. В подальшому, завод в якого товариство орендувало місце для виробництва металоконструкцій закрили, що призвело до вивільнення працівників та відповідно втрати тісного зв`язку між ним та ОСОБА_2 , з яким останній раз спілкувася в лютому 2016 року. В першій декаді грудня 2021 року йому зателефонувала жінка, яка представилась сусідкою ОСОБА_2 та повідомила, що ОСОБА_3 помер і залишив на його ім`я заповіт, яким заповів йому частину квартири АДРЕСА_1 так і обставини смерті заповідача - 01.03.2017 року. 16.12.2021 року він скерував до Дванадцятої київської державної нотаріальної контори, де було з`ясовано, що ОСОБА_2 22.05.2006 року оформив на його ім`я заповіт, яким заповів йому частину квартири АДРЕСА_1 .

16.12.2021 року він скерував до Дванадцятої київської державної ітаріальної контори заяву про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , в якій просив видати відповідне свідоцтво про право на спадщину чи постанову про відмову у вчинені нотаріальної дії і цього ж дня, державний нотаріус Дванадцятої київської державної нотаріальної штори Черноморченко О.В., прийняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовила йому у видачі свідоцтва про право на спадщину і заповітом після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що він пропустив встановлений законом шестимісячний грок для прийняття спадщини.

Однак, він вважає, що причини з яких він пропустив строк для прийняття спадщини, є поважними, у зв`язку з чим просить визнати йому додатковий строк на подачу заяви про прийняття спадщини.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.03.2023 року визначено головуючого суддю Твердохліб Ю.О. (а.с.17-18).

Ухвалою судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.03.2023 року відкрито провадження у справі (а.с. 19).

30.03.2023 року до суду від Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори, на виконання ухвали судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.03.2023 року надійшла копія спадкової справи № 1459/2021 щодо померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (а.с. 24-110).

Ухвалою Святошинського районного суду м. Києва від 06.06.2023 року викликано в судове засідання свідків (а.с. 114).

Позивач та його представник в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, направили до суду заяву про розгляд справи без їх участі.

Відповідач Київська міська рада відзив на позовну заяву у встановлений строк не надала, в судове засідання представника не направила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена шляхом направлення кореспонденції на адресу реєстрації, причини неявки суду невідомі.

Згідно ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву та відсутністю заперечень позивача щодо заочного розгляду справи, що відповідає положенням п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Враховуючи те, що сторони до судового засідання не з`явились, суд, керуючись ч.2 ст.247 ЦПК України, розглянув справу без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про задоволення позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 05.06.2021 року (а.с. 9).

22.05.2006 року ОСОБА_2 склав заповіт на належно йому на праві власності частину квартири під номером АДРЕСА_1 та заповів ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що зареєстровано в реєстрі за № 6-1807 державним нотаріусом дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Фещук Н.І. (а.с. 10).

16.12.2021 року ОСОБА_1 подав до дванадцятої Київської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини за заповітом (а.с. 11).

16.12.2021 року державним нотаріусом дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Черноморченко О.В. винесена постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії в зв`язку з пропуском 6 місячного строку встановленого дляприйняття спадщини після смерті ОСОБА_2 (а.с. 12).

Після ОСОБА_2 спадкоємцем за законом є його син ОСОБА_4 , однак рішенням Святошинського районного суду м.Києва від 29.11.2022 року узадоволенні позову ОСОБА_4 про визнання додаткового строку для прийняття спадщини відмовлено (а.с. 107-110).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 суду пояснила, що придбала кімнату у 2019 році, поряд була пуста кімната, що належить ОСОБА_2 , там була повна антисанітарія. Коли вона з сусідкою вирішили трохи прибрати, знайшли заповіт, на якому був зазначений телефон позивача. Вона зателефонувала ОСОБА_1 і повідомила про наявність заповіту. На теперішній час в кімнаті ніхто не проживає, вона зачинена, не на замок.

Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з вимогами п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

З досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачем свого права на спадкування після померлої матері, у зв`язку з пропуском ним строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Згідно з п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Аналізуючи зібрані по справі докази, суд вважає, що шестимісячний строк звернення до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 позивач пропустив з поважних причин, оскільки він був необізнаний про наявність заповіту.

Спадкову справу було заведено 22.10.2021 року, нотаріус Дванадцятої київської державної нотаріальної контори при відкритті спадкової справи не здійснила виклик позивача як спадкоємця за заповітом, у тому числі, шляхом публічного оголошення або повідомлення про це у пресі відповідно до вимог статті 63 Закону України «Про нотаріат».

Крім того, при вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд враховує свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Принцип "пропорційності" тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип "пропорційності", натомість принцип "пропорційності" є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип "пропорційності" як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.

Дотримання принципу "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Зазначене узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц (провадження № 61-26164св18).

Ураховуючи принцип пропорційності між застосованим заходом та переслідуваною метою, якою є захист порушених прав заявника в аспекті статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримуючись загальних засад цивільного законодавства, таких як справедливість, добросовісність та розумність, та на забезпечення виконання завдань цивільного судочинства щодо ефективного захисту порушених, невизнаних прав та інтересів, суд, враховує наявні у справі докази та взаємовідносини сторін, за сукупності яких приходить до висновку про наявність підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Керуючись 2, 12, 13, 81, 141, 223, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили.

За письмовою заявою відповідача, поданою до суду протягом тридцяти днів з дня отримання копії рішення, заочне рішення може бути переглянуто.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів.

Учасники справи:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 .

Відповідач: Київська міська рада, , місце знаходження: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36.

Повний текст рішення виготовлено 09.10.2023 року.

Суддя Ю.О. Твердохліб