Справа № 202/4753/23
Провадження № 2/202/1459/2023
11 серпня 2023 року м. Дніпро
Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі судді Михальченко А.О.,
секретар судового засідання Пономаренко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 202/4753/23 за позовом
ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору:
ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_2 ,
про визнання права іпотекодержателя,-
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
13 травня 2021 р. з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ТОВ «Кей-Колект» стало відомо, що іпотека нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 припинена, а його новим власником є ОСОБА_1 (інформаційна довідка № 256304068).
Однак, 27 лютого 2013 р. рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області у справі 2/403/2276/12 за апеляційною скаргою ПАТ «Укрсиббанк» рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 06 січня 2012 року скасовано. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» про визнання договору іпотеки недійсним, зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.
3. Стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кей-Колект» судові витрати.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання був належним чином повідомлений. Через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позов підтримав та просив його задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідачка у судове засідання не з`явилася з невідомих суду причин, про дату, час і місце судового засідання була повідомлена належним чином. Відзив на позовну заяву не надала.
Представник третьої особи у судове засідання не з`явився з невідомих суду причин, про дату, час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
На підставі ст. 223 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних матеріалів, без участі сторін, так як про дату, час і місце розгляду справи їх було повідомлено належним чином.
Враховуючи викладене суд вважає за можливе розглянути справу без участі представника позивача та відповідача, так як про дату, час і місце розгляду справи відповідача було повідомлено належним чином, причини неявки суду невідомі.
Відповідно до вимог ст. 280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності з повідомленням причин неявки, ненадання відповідачем відзиву на позовну заяву, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Згідно ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Проаналізувавши в сукупності зібрані в справі докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, що об`єктивно підтверджується матеріалами справи.
Рішенням Індустріального районного судом м. Дніпропетровська від 30.07.2015 р. по справі № 202/12600/14-ц стягнуто з ОСОБА_2 та поручителя ОСОБА_5 в солідарному порядку на користь ТОВ «Кей-Колект» заборгованість в сумі 3 687 021,18 грн. та судовий збір в сумі 3 654,00 грн.

13 травня 2021 р. з інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ТОВ «Кей-Колект» стало відомо, що іпотека нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 припинена, а його новим власником є ОСОБА_1 (інформаційна довідка № 256304068).

Як вбачається з інформаційної довідки, підставою припинення іпотеки та заборони нерухомого майна є рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 06.01.2012 р. по справі 2-7593/11 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» про визнання договору іпотеки недійсним, зобов`язання вчинити дії, згідно якого, позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано договір іпотеки №0/0/3 укладений 12.03.2008 року між ОСОБА_2 та Публічним акціонерним товариством УкрСиббанк- недійсним. Зобов`язано Дніпропетровську філію Державного підприємства Інформаційний центр Міністерства юстиції України» (м. Дніпропетровська, вул. Чернишевського, 22), всіх реєстраторів: приватних нотаріусів, державних нотаріусів та ВДВС у Дніпропетровській області зняти заборону відчуження нерухомого майна в Єдиному державному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна та в реєстрі заборон іпотек/ реєстраційний номер обтяження №7859915,6798294,6767434,6767484,7859853,78598911, а саме: домоволодіння АДРЕСА_3 та земельну ділянку (кадастровий номер земельної ділянки :04:096:0001 (72464001), загальною площею 0,0653 га, що розташована по АДРЕСА_1 накладену 12.03.2008 року Приватним нотаріусом Дніпропетровського МНО Кухтіною В.В.

Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 27 лютого 2013 р. у справі 2/403/2276/12 за апеляційною скаргою ПАТ «Укрсиббанк» рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 06 січня 2012 року скасовано. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , Публічного акціонерного товариства «Укрсиббанк» про визнання договору іпотеки недійсним, зобов`язання вчинити певні дії відмовлено.

Відповідно до статей 526, 629 ЦК України договірне зобов`язання повинно виконуватись належним чином згідно з умовами договору й вимогами ЦК України. Згідно із статтею 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання, тобто неналежне виконання (стаття 610 ЦК України).

У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки, відшкодування збитків (пункти 3,4 частини першої статті 611 ЦК України).

Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору (частина друга статті 1054 ЦК України).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотекою визнається вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок1 предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника в порядкуй встановленому цим Законом.

Частиною п`ятою статті 2 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.

У разі порушення боржником основного зобов`язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки .переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише в разі його виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки. Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації (частини шоста та сьома статті З ЗК «Про іпотеку»).

Отже, за наведених умов забезпечення виконання зобов`язання іпотекою гарантує право кредитора одержати задоволення своїх вимог за рахунок заставленого майна, зокрема, в позасудовому порядку переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України «Про іпотеку» іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем Права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля! (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом.

Статтею 23 Закону визначено, що в разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі та на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

З Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна за адресою АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 01, № 01) №256304068 від 13.05.2021 року вбачається, що 28.06.2012 року до Державного реєстру прав внесено запис про зміну права власності на домоволодіння та земельну ділянку, власником зареєстровано ОСОБА_1 , підстава - рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська б/н від 29.12.2011 р.; 07.02.2012 до Державного реєстру прав внесено записи про вилучення обтяжень - заборона на нерухоме майно та іпотека, підстава - рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 26.01.2012 р. справа № 2- 7593/11; 28.06.2012 року до Державного реєстру прав внесено запис про зміну права власності на домоволодіння та земельну ділянку, власником зареєстровано ОСОБА_7 , підстава - договір купівлі-продажу, ВРС №592350, реєстр №684 від 30.05.2012, посвідчений приватним нотаріусом ДМНО Тарасюк О.О.; 26.11.2015 року приватним нотаріусом ДМНО Дніпропетровської області Сусловой Н.Б. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 26.11.2015 року про зміну права власності на домоволодіння та земельну ділянку, власником зареєстровано ОСОБА_1 , підстава - договір купівлі-продажу, домоволодіння, серія та номер:2715, виданий 26.11.2015 та договір купівлі-продажу земельної ділянки, серія та номер:2716, виданий 26.11.2015.

Отже кінцевим набувачем спірного майна стала ОСОБА_1 .

Відповідно до частин перших статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно частини першої статті 5 ЦПК України, здійснюючи правосудця, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (провадження № 12- 44гс20) Велика Палата Верховного Суду зробила висновки про те, що виключення відомостей про право іпотеки з відповідного Державного реєстру, зокрема, на підставі судового рішення не впливає на чинність іпотеки. Скасування того судового рішення, що мало наслідком внесення до Державного реєстру іпотек запису про припинення іпотеки, не відновлює дію останньої, оскільки іпотека зберігає чинність незалежно від відсутності певний час відомостей про неї у відповідному державному реєстрі; запис про іпотеку не може бути відновлений з моменту вчинення первинного запису, а вчиняється державним реєстратором повторно за наявності для цього підстав, передбачених законом, зокрема договору іпотеки, а також судового рішення про визнання права іпотекодержателя; за відсутності в реєстрі відомостей про права інших осіб на нерухоме майно або їх обтяжень особа, яка добросовісно покладалася на ці відомості, тобто не знала і не мала знати про існування таких прав чи обтяжень, набуває право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень. За таких умов право іпотеки припиняється, відомості про іпотеку поновленню не підлягають, а позов про звернення стягнення на предмет іпотеки не підлягає задоволенню; у випадку якщо позивач вважає, що іпотека є та залишалася чинною, належним способом захисту було б звернення позивача з вимогою про визнання права іпотекодержателя стосовно іпотечного майна. Після набрання чинності рішенням суду у разі задоволення такого позову до відповідного державного реєстру має бути внесений запис про іпотекодержателя; у справі за належною вимогою (зокрема про визнавши права іпотекодержателя) суд має врахувати наявність/відсутність обставин, які « можуть свідчити про недобросовісність набувача майна, придбаного за відсутності в Державному реєстрі іпотек відомостей про обтяження. Відсутність у Державному реєстрі іпотек означених відомостей не може беззастережно свідчити про добросовісність особи, яка придбаває таке майно.

Також Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 червня2021 року у справі № 922/2416/17 (провадження № 12-44гс20) вказала, що якщо предмет іпотеки не був реалізований та відсутні інші підстави для припинення іпотеки, встановлені законом, то * іпотека є чинною з моменту внесення про неї первинного запису до відповідного реєстру незалежно від того, чи було скасоване судове рішення, на підставі якого з Державного реєстру іпотек виключено запис про обтяження. У такому разі запис про іпотеку підлягає відновленню. Запис про іпотеку не може бути відновлений з моменту вчинення первинного запису («заднім числом»), а підлягає відновленню з моменту вчинення запису про таке відновлення (пункти 9.11, 9.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (провадження № 12-44гс20)).

Якщо іпотека припинена у зв`язку з реалізацією предмета іпотеки, то подальше скасування судового рішення, на підставі якого з Державного реєстру іпотек виключено запис про обтяження, не впливає ані на чинність договору купівлі-продажу, ані на чинність іпотеки. Відомості з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вважаються правильними, доки не доведено протилежне. Відповідно до пункту 1 частини першої статті " З Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» до загальних засад державної реєстрації прав належить гарантування державою об`єктивності, достовірності та повноти відомостей про зареєстровані права на нерухоме майно та їх обтяження. Тому суд має оцінювати наявність або відсутність добросовісності зареєстрованого володільця нерухомого майна.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України, слід стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 2684,00 грн.

Керуючись ст. ст.10, 12, 141, 258-259, 263-265, 280-282 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» права іпотекодержателя за договором іпотеки від 12 березня 2008 року № 0/0/3 посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кухтіною В.В., зареєстрований в реєстрі за № 2652, що укладений між Акціонерним комерційним інноваційним банком «Укрсиббанк» та ОСОБА_2 , право вимоги за якими перейшло до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» на підставі договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки, серія та номер: 5207-5208 від 12.12.2011, посвідченого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Саєнко Е.В., стосовно іпотечного майна - домоволодіння (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 01) та земельної ділянки кадастровий номер :04:096:0001 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 01) за адресою: АДРЕСА_1 .

Визнати за Товариством з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» права іпотекодержателя за договором іпотеки від 04 вересня 2008 року № 0/3 посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кухтіною В.В. і зареєстрований в реєстрі за № 7857, що укладений між Акціонерним комерційним інноваційним банком «Укрсиббанк» та ОСОБА_2 , право вимоги за якими перейшло до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кей- Колект» на підставі договору відступлення прав вимоги за договорами іпотеки, серія та номер: 5207-5208 від 12.12.2011, посвідченого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Саєнко Е.В., стосовно іпотечного майна - домоволодіння (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна № 01) та земельної ділянки кадастровий номер :04:096:0001 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна N° 01) за адресою: АДРЕСА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ТОВ «Кей-Колект» судові витрати у розмірі 2684,00 грн.

Заочне рішення може бути переглянуте Індустріальним районним судом м.Дніпропетровська за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повний текст рішення складене в одному екземплярі в нарадчій кімнаті 11.08.2023.

Суддя А. О. Михальченко