Справа №351/728/22
Номер провадження №2/351/52/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2023 року м. Снятин

Снятинський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючого судді - Калиновського М.М.,

за участі секретаря - Равлюк М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Снятині справу за позовом Керівника Коломийської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Снятинської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої адміністративним правопорушенням, в розмірі 22 421,02 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Керівник Коломийської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Снятинської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої адміністративним правопорушенням. Позовні вимоги мотивував тим, що працівниками Державної лісової охорони Державного підприємства «Коломийське лісове господарство» встановлено факт самовільної незаконної порубки десяти сироростучих дерев породи «граб звичайний» у кварталі №22 виділу 19 Заболотівського лісництва в урочищі «Джурівський ліс» у адміністративних межах села Джурів Снятинської міської територіальної громади Коломийського району Івано-Франківської області, яку здійснив житель населеного пункту ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За вказаним фактом працівниками Державного підприємства «Коломийське лісове господарство» було складено акт огляду місця вчинення порушення лісового законодавства. Після встановлення особи правопорушника, складено протокол про адмінстративне правопорушення №304 від 29.07.2021 відносно ОСОБА_1 про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 65 КУпАП. Відтак, провідним інженером ОЗЛ Державного підприємства «Коломийське лісове господарство» Соколовим О.А. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, згідно якої ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.65 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 гривень.

Внаслідок незаконної порубки дерев, на території Заболотівського лісництва в урочищі «Джурівський ліс» у адміністративних межах села Джурів Снятинської міської територіальної громади Коломийського району Івано-Франківської області, ОСОБА_1 , відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», заподіяв територіальній громаді в особі Снятиинської міської ради шкоду на загальну суму 22421,02 (двадцять дві тисячі чотириста двадцять одну) гривню.

У позові вказано, що ОСОБА_1 у добровільному порядку шкоду в розмірі 22421,02 грн. органу місцевого самоврядування не відшкодував, тому просили суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Снятинської міської ради - 22 421,02 грн. шкоди завданої внаслідок вчинення адміністративного правопорушення та стягнути з ОСОБА_1 на користь Івано-Франківської обласної прокуратури витрати по сплаті судового збору у сумі 2 481,00 грн.

Прокурор Снятинського відділу Коломийської окружної прокуратури подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності. Позовні вимоги підтримав, просив їх задоволити з підстав зазначених у позові.

Відповідач у судове засідання не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, у поданому до суду відзиві посилався на те, що матеріали справи не містять достовірних доказів того, що саме ОСОБА_1 здійснював зрубування. Останній зрубував дерева лише на своїй земельній ділянці. Крім того, на кадастровій карті земельні ділянки на яких проводив роботи ОСОБА_1 нанесені невірно і їх розташування там не відповідає реальній ситуації на місцевості та реальному стану речей. Також, відповідач має намір оскаржувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 01.09.2021р. та протокол від 29.07.2021, оскільки вони є незаконними. Зазначив, що між його довірителем та представниками лісового господарства існує довготривалий конфлікт, оскільки ОСОБА_1 неодноразово звертався до правоохороних органів щодо незаконної діяльності останніх. Вказував, що відповідач зрубував дерева на дозволених територіях з відповідними відмітками. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання технічними засобами не проводилось.

Дослідивши письмові матеріали, встановивши фактичні обставини справи, застосовуючи загальні засади цивільного законодавства справедливість, добросовісність та розумність, керуючись конституційним принципом верховенства права, оцінивши всебічно, повно та об`єктивно всі наявні у справі докази окремо та у сукупності, застосовуючи відповідні норми матеріального права, утверджуючи та забезпечуючи права людини і основоположні свободи сторін, враховуючи принцип неупередженості, суд приходить до висновку ро задоволення позову з наступних підстав.

Згідно з частиною другою статті 24 Лісового кодексу України збитки, завдані внаслідок порушення прав власників лісів, лісокористувачів та громадян, підлягають відшкодуванню в повному обсязі відповідно до закону.

Пунктом 1 частини першоїстатті 105 Лісового кодексу Українипередбачено, що порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Відповідно до ст. 108 Лісового кодексу України, незаконно добута деревина та інші лісові ресурси підлягають вилученню в установленому порядку. В разі неможливості вилучення незаконно добутої деревини та інших лісових ресурсів стягується їх вартість.

За змістом статей 68,69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частина 2 статті 1166 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч.5, 6 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказується при розгляді іншої справи, у якій бере участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інакше не встановлено законом. Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ст.13 Конституції України,ст.324 ЦК Україниземля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Статтею 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»передбачено, що сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст.142 Конституції України, ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно ст.15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Статтею 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено утворення місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок, зокрема частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності згідно з чинним законодавством.

Судом встановлено, що 12.06.2020 року утворено Снятинську міську територіальну громаду, яка відповідно до ч.3 ст. 8 ЗУ «Про добровільне об`єднання територіальних громад» є правонаступником всього майна прав та обов`язків територіальних громад, що об`єдналися з дня набуття повноважень сільською, селищною, міською радою об`єднаною такою територіальною громадою. Джурівська сільська рада увійшла до складу Снятинської міської територіальної громади, а відповідно міська рада є її правонаступником.

Таким чином, у спірних правовідносинах Снятинська міська рада є уповноваженим органом на здійснення контролю за дотриманням інтересів держави та територіальних громад в частині законності використання бюджетних коштів та комунального майна на відповідній території.

Разом з тим, незважаючи на факт завдання шкоди інтересам держави міською радою заходів до їх відшкодування в судовому порядку не вжито.

Як вбачається з матеріалів справи, актом огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 15.04.2021р., у кварталі №22 виділу 19 Заболотівського лісництва, урочище Джурівський ліс 14.04.2021р. виявлено самовільну порубку десяти дерев «граб звичайний». У результаті порушення заподіяно шкоду лісовому господарству на суму 22 421,02 гривня.

Протоколом про адміністративне правопорушення від 29.07.2021, ОСОБА_1 , житель с. Джурів Коломийського району, 14.04.2021р. у кварталі №22 виділу 19 Заболотівського лісництва, урочище Джурівський ліс здійснив самовільну порубку десяти дерев «граб звичайний», чим порушив ст. 65 КУпАП, ст. 69 ЛКУ, ст. 105 ЛКУ. Внаслідок порушення вимог лісового законодавства державі заподіяна шкода на суму 22 421,02грн.

Постановою про накладення адміністративного стягнення від 01.09.2021р., ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 65 КУпАП та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1 020 грн.

Дана постанова не оскаржувалася у встановленому законом порядку та набрала законної сили.

Згідно постанови про відкриття виконавчого провадження №69228506 від 14.06.2022 відкрито виконавче провадження з виконання Постанови №304 від 01.09.2021 про стягнення з ОСОБА_1 на користь держави 2040,00 грн. штрафу.

Орган місцевого самоврядування Снятинська міська рада до суду з метою відшкодування завданої шкоди у передбаченому законодавством порядку не звернулась, у зв`язку із чим, з метою відшкодування шкоди в розмірі 22 421,02 грн., спричиненої адміністративним правопорушенням виникла необхідність у зверненні до суду прокурором.

Представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно ч.1 ст. 24 ЗУ «Про прокуратуру» право подання позовної заяви в порядку цивільного судочинства надається Генеральному прокурору України, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступника та заступникам.

26.05.2022 Коломийською окружною прокуратурою повідомлено Снятинську міську раду про те, що прокуратурою буде заявлено позов в інтересах держави в особі Снятинської міської ради до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої адміністративним правопорушенням, в розмірі 22 421,02 грн. Заперечень з боку Снятинської міської ради не надходило.

Отже, з огляду на вищезазначені положення законодавства, а також факт спричинення відповідачем шкоди завданої адміністративним правопорушенням, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню

На підставі наведеного, Закону України «Про прокуратуру», ст..ст.327,1166 ЦК України , ст.. 107 Лісового кодексу України , керуючись ст. ст.282,284,294 ЦПК України, суд ,-

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Снятинської міської ради - 22421,02 (двадцять дві тисячі чотириста двадцять одну) гривню шкоди, завданої адміністративним правопорушенням на р/р UA0009660, код платежу 24062100, , банк отримувача казначейство України, МФО 899998.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) витрати по сплаті судового збору у сумі 2481,00 грн. в користь Івано-Франківської обласної прокуратури на UA0003924, Державна казначейська служба України, м. Київ, .

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції з дня його проголошення. У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий: Михайло КАЛИНОВСЬКИЙ