Справа № 462/7144/22
УХВАЛА

06 березня 2023 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Іванюк І.Д., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 , заінтересована особа - Відділ «Служба у справах дітей» Залізничного району Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про усиновлення дитини,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про усиновлення дитини, в якій просить визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП: НОМЕР_1 усиновлювачем дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; внести зміни у актовий запис № 579 відділу державної реєстрації актів цивільного стану по Слобідському та Основ`янському районах у м. Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 24.05.2019 року; змінити прізвище, ім`я по-батькові дитини із ОСОБА_3 на ОСОБА_4 ; у відомостях про батьків зазначити: мати - ОСОБА_5 , батько - ОСОБА_6 , дата народження ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 08 лютого 2023 року, позовну заяву залишено без руху, вказано, які саме порушення вимог ст. 175 і 177 ЦПК України позивачу слід усунути та надано строк - протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали.

Ухвалу від 08 лютого 2023 року скеровано заявнику ОСОБА_1 на поштову адресу, вказану у заяві про усиновлення дитини ( АДРЕСА_1 ), що підтверджується супровідним листом від 08 лютого 2023. Однак, поштовий конверт, адресований заявнику повернувся на адресу суду з відміткою «за закінченням терміну зберігання».

Верховний Суд у своїй постанові від 11 червня 2021 року у справі № 2-6236/11 висловив правову позицію, яка полягає у тому, що сам лише факт неотримання заявником поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки це зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надала суду таку адресу для направлення кореспонденції, вказавши її у своїй скарзі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у справі на всіх етапах розгляду, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду прав людини від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії»).

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справі «Каракуця проти України», заява №18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Відповідно до ч.ч.3, 5 ст. 185 ЦПК України заява вважається неподаною і повертається позивачеві у випадку, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд роз`яснює, згідно із ч. 7 ст. 185 ЦПК України, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст.185 ЦПК України, суд -

постановив:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересована особа - Відділ «Служба у справах дітей» Залізничного району Департаменту гуманітарної політики Львівської міської ради про усиновлення дитини - вважати неподаною та повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст. ст. 354, 355 ЦПК України, а саме до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала, як така, що постановлена поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

При цьому, у відповідності до вимог п.3 Прикінцевих положень ЦПК під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Іванюк І.Д.