Ухвала

06 лютого 2023 року

м. Київ

справа № 185/6023/21

провадження № 61-939ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:

Хопти С. Ф. (суддя-доповідач), Синельникова Є. В., Шиповича В. В.,

розглянув касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди у розмірі 90 000 грн.

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2022 року позов задоволено частково.

Ухвалено стягнути з ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» на користь

ОСОБА_1 відшкодування моральної шкоди в розмірі 90 000 грн з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.

В іншій частині - відмовлено.

Вирішено питання судових витрат.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2022 року апеляційну скаргу ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» залишено без задоволення.

Рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2022 року залишено без змін.

У січні 2023 року до Верховного Суду ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» подало касаційну скаргу на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2022 року, в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Заявником подано клопотання про поновлення строку касаційного оскарження рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2022 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2022 року. Обґрунтовуючи клопотання щодо пропуску строку, вказує, що постанова апеляційного суду на електронну адресу заявника надійшла 02 грудня 2022 року. На підтвердження вказаного надає скріншот веб сторінки офіційної електронної пошти заявника. Також зазначає, що з касаційною скаргою звернулося

03 січня 2023 року через залучення до ремонту об`єктів критичної інфраструктури у Дніпропетровській області, спричинені масованими ракетними атаками.

Клопотання про поновлення строку підлягає задоволенню, оскільки обставини, на які посилається заявник, свідчать про поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 частини другої статті 129 Конституції України, пункти 8, 9 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, зазначених у цій же статті ЦПК України.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви.

Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, специфіку його повноважень як «суду права», процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції, і учасникам справи був наданий відповідний обсяг гарантій права на справедливий суд у судах попередніх інстанцій.

Відповідно до пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом

на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу становить 2 684 грн.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 176 ЦПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

Ціна позову у цій справі становить 90 000 грн, що станом на 01 січня

2023 року не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 684 грн х 100 = 268 400 грн).

На думку заявника, справа стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, становить значний суспільний інтерес та має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу.

Верховним Судом досліджено та взято до уваги: категорію справи, ціну та предмет позову, а також значення справи для сторін і суспільства, та не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, у тому числі й винятковості цієї справи для заявника.

Відповідач не був позбавлений можливості доводити свої заперечення щодо позовних вимог в судах першої та апеляційної інстанцій, які вирішували спір по суті.

Сама по собі незгода із встановленими судами обставинами, наданою оцінкою доказам та стягненням 90 000 грн не свідчить про наявність випадків для відкриття касаційного провадження у малозначній справі.

Враховуючи стан здоров`я позивача, втрату професійної працездатності

на 60 %, характер професійних захворювань та їх наслідки для здоров`я позивача, доводи заявника не дають підстав для висновку про те, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики.

Незгода заявника з оскаржуваними судовими рішеннями про стягнення коштів у цілому не може розглядатися як обставина, що впливає на визначення справи як такої, що має виняткове значення чи становить значний суспільний інтерес.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 27 жовтня 2020 року у справі № 127/18513/18 (провадження № 14-145цс20) вказала, що касаційний перегляд вважається екстраординарним з огляду на специфіку повноважень суду касаційної інстанції з точки зору обмеження виключно питаннями права та більшим ступенем формальності процедур. Повноваження суду касаційної інстанції не можуть використовуватися для здійснення нового судового розгляду справи.

Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Касаційну скаргу подано на судові рішення, ухвалені у малозначній справі; справа розглянута судами двох інстанцій, які мали повну юрисдикцію щодо вирішення спору, а тому у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись статтею 129 Конституції України, частиною шостою статті 19, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1

частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2022 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2022 року задовольнити.

Поновити акціонерному товариству «ДТЕК Павлоградвугілля» строк на касаційне оскарження рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 12 липня 2022 року та постанови Дніпровського апеляційного суду від 28 листопада 2022 року.

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» на рішення Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області

від 12 липня 2022 року та постанову Дніпровського апеляційного суду

від 28 листопада 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про відшкодування моральної шкоди відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: С. Ф. Хопта

Є. В. Синельников

В. В. Шипович