УХВАЛА

15 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 947/37220/21

провадження № 61-13611св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Краснощокова Є. В. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Русинчука М. М., розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження відзив Національного агентства з питань запобігання корупції на касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського районного суду м. Одеси від 19 грудня 2022 року та постанову Одеського апеляційного суду від 31 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба», треті особи: Професійна спілка працівників казенного підприємства «Морська пошуково-рятувальна служба», Національне агентство з питань запобігання корупції, Державна служба морського та річкового транспорту України, про визнання незаконними та скасування наказів про відсторонення від роботи, стягнення заробітної плати та компенсацію моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

11 вересня 2023 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку направив до Верховного Суду касаційну скаргу.

Ухвалою Верховного Суду від 16 жовтня 2023 року відкрито касаційне провадження в цій справі.

09 листопада 2023 року Національне агентство з питань запобігання корупції через засоби поштового зв`язку подало до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 .

Сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частини перша, третя статті 58 ЦПК України).

У статті 62 ЦПК України визначено документи, що підтверджують повноваження представників.

У пунктах 18, 20, 25 ухвали Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21), вказано, що «починаючи з 29 грудня 2019 року, самопредставництво юридичної особи допускає можливість вчинення у суді процесуальних дій від її імені не тільки керівником або членом виконавчого органу, але й будь-якою іншою особою, уповноваженою на такі дії за законом, статутом, положенням або трудовим договором (контрактом). Тому можливість участі у справі за правилами самопредставництва юридичної особи того, хто не є її керівником або членом її виконавчого органу, слід підтверджувати або приписом відповідного закону, або приписом статуту чи положення цієї особи, або умовами трудового договору (контракту), зокрема посадовою інструкцією (у разі, якщо такого договору у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника). Якщо інше не передбачено саме цими документами, уповноважений діяти у суді за правилами самопредставництва юридичної особи, має всі права відповідного учасника справи. Зазначене не виключає можливості додаткового подання до суду довіреності юридичної особи, проте самостійно вона не підтверджує повноваження діяти за правилами самопредставництва.

Інакше кажучи, процесуальні закони визначили, що представники сторін, третіх осіб, а також осіб, які за законом мають право звертатися до суду в інтересах інших, можуть діяти у судовому процесі або за правилами самопредставництва, або як власне представники. Останніми можуть бути: адвокати, законні представники, а у випадках, визначених у процесуальних законах, зокрема у малозначних справах, справах незначної складності, - інші особи (стаття 60 ЦПК України, стаття 58 ГПК України, стаття 57 КАС України). Повноваження саме цих представників підтверджують документи, визначені у частинах першій і четвертій статті 62 ЦПК України, частинах першій і четвертій статті 60 ГПК України, частинах першій і четвертій статті 59 КАС України. Тому неприйнятним є аргумент підписанта про те, що для самопредставництва юридичної особи достатньо виданої нею на ім`я одного з працівників довіреності.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування (в адміністративному судочинстві - також суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою) у цивільному, господарському й адміністративному судочинствах можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту). У разі, якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юридичної особи (зокрема, посадову інструкцію), у якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності - також обмеження відповідних повноважень. Наявність або відсутність у ЄДР даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень».

У частині другій, четвертій статті 183 ЦПК України передбачено, що письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Відзив Національного агентства з питань запобігання корупції підписаний заступником керівника управління - керівником відділу представництва інтересів в судах юридичного управління Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_2, до якого додано копію витягу із ЄДР Національного агентства з питань запобігання корупції, згідно відомостей якого ОСОБА_2 має повноваження вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (діє в судах України без окремого доручення Голови Націанального агентства з питань запобігання корупції, у тому числі з правом підписувати позовні заяви, заяви про збільшення позовних вимог, заяви по суті справи, заяви та клопотання з процесуальних питань, підписувати апеляційні, касаційні скарги, посвідчувати копії документів, що підтверджують повноваження) - представник.

Проте до відзиву не додано документів, які б засвідчували можливість ОСОБА_2 представляти Національне агентство з питань запобігання корупції в суді за правилами самопредставництва за законом, або за статутом чи положенням, або за трудовим договором (контрактом), чи як представника.

Наявність у ЄДР відомостей про представника, який має право вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі в судах України без окремого доручення керівника, не впливає на обов`язок такої особи підтвердити свої повноваження діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (за правилами її самопредставництва), або як власне представника.

Тому зазначений відзив Національного агентства з питань запобігання корупції підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 183, 260, 400 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відзив Національного агентства з питань запобігання корупції, підписаний ОСОБА_2, на касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі № 947/37220/21 повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Краснощоков

І. О. Дундар

М. М. Русинчук