Суддя Попова В. О.
Справа № 644/6499/23
Провадження № 2/644/2425/23
РІШЕННЯ

іменем України

(заочне)

15 листопада 2023 року м. Харків

Орджонікідзевський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Попової В.О.,

за участю секретаря судового засідання - Плаксій К.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Орджонікідзевського районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 в особі адвоката Міхайлова Олега Володимировича до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу

у с т а н о в и в:

Представник позивача адвокат Міхайлов О.В., який діє на підставі ордеру серії АЕ № 1147797 в інтересах позивача звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Харкова з вищезазначеною позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , який зареєстровано 08 вересня 2018 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м.Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 705.

На обґрунтування вимог в позовній заяві зазначено, що між ОСОБА_1 до ОСОБА_2 укладено шлюб,який зареєстрований 08 вересня 2018 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м.Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 705. Від даного шлюбу сторони мають дитину ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сторона позивача свої вимоги мотивувала тим, що протягом останніх трьох років стосунки між сторонами розладились, зникло взаєморозуміння і взаємоповага, стали часті сварки. Тривалий час кожен із сторін живе своїм життям та своїми інтересами. Фактично сім`я припинила своє існування. Шлюбно-сімейні стосунки та ведення спільного господарства припинені. Сім`я існує формально, мешкають окремо. Примирення та збереження шлюбу неможливе. Вважає, що перебування у шлюбі шкодить його інтересам та інтересам дитини, подальше зберігання сім`ї неможливе.

У судове засідання позивач не з`явився. Через канцелярію суду надав заяву про розгляд справи у його відсутність. Зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, наполягає на розірванні шлюбу. Шлюбно-сімейні відносини з відповідачкою припинені з травня 2022 року, мешкають окремо з того ж часу, спільне господарство не ведуть. Строк для примирення не потрібен, збереження шлюбу вважає неможливим. Спору про майно між сторонами не має. На відшкодуванні сплаченого судового збору не претендує. Крім того зазначив, що в разі не явки в судове засідання відповідачки, не заперечує щодо заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.

Відповідачка ОСОБА_2 в судові засідання, призначені на 02.10.2023, 15.11.2023 не з`явилась, повідомлялась про день, час та місце судового засідання належним чином та своєчасно шляхом направлення судової повістки за зареєстрованим місцем мешкання, яка підтверджена відповіддю на запит № 208389 від 01.09.2023 з Єдиного державного демографічного реєстру (а.с. 21), яка повернулась до суду без вручення з відміткою Укрпошти «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 39), що вважається належним повідомленням та відповідає правовій позиції викладеної в постанові КЦС ВС від 10.05.2023 № 755/17944/18 (61-185св23) та шляхом направленням смс повідомлень у додатку «Viber», про що свідчать довідки про його отримання (а.с. 28, 37). Заяв, клопотань тощо від неї не надходило.

Відомості про дати та час судових засідань знаходяться у вільному доступі на офіційному сайті Судової влади за адресою в мережі Інтернет https://court.gov.ua/fair/ та сайті Орджонікідзевського районного суду м. Харкова.

Зі змісту п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України вбачається, що повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У відповідності до приписів ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставляння у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, на підставі вищевикладених приписів ст.ст.128, 130-131 ЦПК України суд вважає, що відповідач повідомлений належним чином.

Відповідач з відзивом на позов до суду не звертався. Заяв, клопотань та заперечень до суду не надходило.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч.4 ст.223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Беручи до уваги ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, також беручи до уваги те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надала, в силу положень ст. 223 ч. 1 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача.

Верховний Суд України, узагальнюючи судову практику, також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.

За таких обставин, з письмової згоди позивачки, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України, на підставі наявних у справі доказів.

У відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, за відсутності всіх осіб, які беруть участь у справі, суд проводить розгляд цивільної справи без фіксування технічними засобами, за наявними у справі матеріалами.

З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 08 вересня 2018 року, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м.Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 705. Від шлюбних стосунків сторони мають малолітню дитину - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Сімейно-шлюбні відносини між сторонами припинено, шлюб носить формальний характер, спільне господарство не ведеться, мешкають окремо, на примирення позивачка не згодна.

Згідно статті 24 Сімейного Кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За приписами ч. 3 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Згідно ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя, згідно ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, оскільки в ході засідання встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам позивача, що має істотне значення.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що збереження сім`ї є неможливим, а тому наявні підстави для розірвання шлюбу, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити їх інтересам та інтересам їх дитини, а також положенням статті 51 Конституції України, відповідно до якої шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

За таких обставин, суд вважає, що шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст.ст. 206, 259, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1 (реєстрація місця проживання/перебування: АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 (реєстрація місця проживання/перебування: АДРЕСА_1 ) про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб укладений 08 вересня 2018 року між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Індустріальному та Немишлянському районах у м.Харкові Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 705.

Прізвище відповідачки залишити без змін " ОСОБА_4 ".

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви на його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, передбаченому ст.354 ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків встановлених ст.354 ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення складено 16.11.2023.

Суддя Попова В.О.