Справа № 758/8480/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Петрова Д.В.,

при секретарі судового засідання Сіренко Б.В.,

за участю позивачки ОСОБА_1 ,

відповідача 1 ОСОБА_2

відповідачки 2 ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа - Чотирнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В:

У червні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду із вищезазначеним позовом.

Ухвалою судді Подільського районного суду м. Києва від 25.07.2023 зазначену позовну заяву прийнято до розгляду в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_4 , рідний батько позивачки. Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина у вигляді частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

На дану квартиру державним виконавцем відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м. Києві було накладено арешт з метою забезпечення виконання рішення Подільського районного в м. Києві суду (№2-1686 від 2001 року «про стягнення з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 аліментів на утримання неповнолітньої ОСОБА_1 ») у зв`язку з ухиленням від сплати аліментів на користь позивачки.

Оскільки ОСОБА_4 заповіту не залишив, спадкування має здійснюватися за законом. Позивачка є спадкоємицею свого померлого батька ОСОБА_4 разом із ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які є батьками спадкодавця.

02.05.2023 року позивачка звернулась до державного нотаріуса Чотирнадцятої київської нотаріальної контори Пєшкової Олени Петрівни, із заявою про прийняття спадщини, проте нотаріус повідомила, що спадкова справа вже була відкрита батьком спадкодавця ОСОБА_2 . Постановою №1185/02-31 08.05.2023 нотаріуса Пєшкової О.П. позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв`язку з пропущеним строком для прийняття спадщини та відсутністю фактичного прийняття нею спадщини.

Позивачка вказує, що не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини у належний строк з наступних причин.

Так, як 24 лютого 2022 року почалось повномасштабне вторгнення російської федерації в Україну і в країні був оголошений військовий стан, з причини масованого ракетного удару поблизу Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори, нотаріусом якої є Пєшкова О.П. , стабільна робота даного нотаріуса була унеможливлена.

Позивачка також наголошує на тому, що наразі проживає зі своїм дідусем ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , який має першу групу інвалідності з приводу четвертої стадії глаукоми, в результаті чого не може самостійно пересуватися. Отже, вона постійно доглядає за останнім та супроводжує його.

Лише у березні 2023 року позивачка працевлаштувалася, проте перші три місяці заробітну плату не отримувала у зв`язку з недостатнім фінансуванням закладу, а тому лише у травні 2023 року мала достатньо коштів аби оформити спадщину.

Позивачка вказує, що не відмовлялася від спадщини, а не прийняла її в строк у зв`язку з вищенаведеними обставинами.

Позивачка також зазначає, що, відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції, чинній на момент виникнення права на прийняття спадщини, було встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Тобто загальний строк для прийняття спадщини становив десять місяців.

Просила суд встановити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

В судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх у повному обсязі.

Відповідачі в судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог, просили відмовити в їх задоволенні зважаючи на відсутність поважних причин для пропуску строку для прийняття спадщини позивачкою.

Від відповідача 1 до суду надійшов відзив (письмові заперечення) на позовну заяву, в якому він позовні вимоги не визнав, звертаючи увагу суду на пропуск строку на подання заяви про прийняття спадщини та відсутність поважних причин для визначення судом додаткового строку для прийняття спадщини.

Представник третьої особи Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Вислухавши учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі фактичні обставини.

З матеріалів справи судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 26 квітня 2023 року виданого Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно зі свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 від 23 квітня 1999 року виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Подільського району м. Києва, ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_5 є рідною донькою ОСОБА_4 .

Після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою заведено спадкову справу № 310/2022.

З наданої суду Чотирнадцятою київською державною нотаріальною конторою належним чином завіреної копії спадкової справи № 310/2022 вбачається, що 27.06.2022 до нотаріальної контори звернувся ОСОБА_2 з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 .

02.05.2023 ОСОБА_1 звернулася до Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

Постановою державного нотаріуса Чотирнадцятої київської державної нотаріальної контори від 08.05.2023 № 1185/02-31 ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з тим, що спадкоємицею пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Отже, з досліджених в судовому засіданні фактичних обставин справи судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу захисту позивачкою свого права на спадкування за законом після померлого батька ОСОБА_4 , у зв`язку з пропуском нею строку для прийняття спадщини. Вказані правовідносини регулюються нормами Цивільного кодексу України.

За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Позивачка зазначає, що поважними причинами пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини є, по-перше, відсутність стабільної роботи нотаріуса у зв`язку з проголошенням в Україні воєнного стану та постійними обстрілами з боку російської федерації, по-друге, те, що позивачка постійно доглядає та супроводжує свого дідуся ОСОБА_7 , який є інвалідом першої групи і не може самостійно пересуватися, по-третє, те, що вона не мала грошових коштів для звернення до нотаріуса для оформлення заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Відповідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції, чинній на момент виникнення права на прийняття спадщини, було встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці.

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, проживання у спадковому майні після відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Судом встановлено, що спадкодавець ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , отже останнім днем (враховуючи п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції, чинній на момент виникнення права на прийняття спадщини, відповідно до якого перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці) визначеного законом строку для прийняття спадщини є 13.03.2023.

Із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори позивачка ОСОБА_1 звернулася 02.05.2023, тобто пропуск позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини складає майже два місяці.

Як зазначено в постанові Верховного суду від 17 лютого 2022 року у справі № 953/15603/20, при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 вказує на неможливість зустрічі з нотаріусом у зв`язку із умовами, що виникли в період воєнного стану, та догляд за дідусем, який має інвалідність першої групи та потребує постійного догляду.

Проте, оцінивши надані позивачкою докази щодо неможливості подання заяви про прийняття спадщини в строк, суд дійшов висновку про відсутність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією позивачкою права на прийняття спадщини.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Факт неможливості зустрічі з державним нотаріусом Чотирнадцятої київської нотаріальної контори не може вважатися підставою для визначення додаткового строку. Разом з тим, позивачкою не надано ніяких доказів стосовно того, що державний нотаріус Чотирнадцятої київської нотаріальної контори Пєшкова О. П. не знаходилась на робочому місці, що б унеможливлювало зустріч з нею для оформлення заяви про прийняття спадщини. Також, судом встановлено, що позивачка проживає поруч з місцезнаходженням нотаріуса Пєшкової О.П .

Крім того, слід зазначити, що не зважаючи на неможливість позивачки зустрітися з державним нотаріусом Пєшковою О.П., позивачка мала можливість вчасно надіслати заяву поштовою кореспонденцією до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Посилання позивачки, як на поважну причину пропуску строку для прийняття спадщини, на відсутність коштів для звернення до нотаріуса для прийняття спадщини, у зв`язку з затриманням заробітної плати не підтверджується жодними доказами.

Доводи позивачки про те, що ОСОБА_2 неодноразово звертався до неї з проханням відмовитись як від частини квартири, так і від заборгованості по сплаті аліментів його сином ОСОБА_4 , суд не приймає до уваги і ставиться до них критично, оскільки наведені обставини позивачкою жодним чином не підтверджено відповідними доказами, і, така обставина не є перешкодою останній вчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини.

Отже, судом не встановлено існування поважних причин пропуску позивачкою строку для прийняття спадщини.

Таким чином, установивши, що ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини, і не встановивши при цьому обставин, які створювали об`єктивні та непереборні труднощі для позивачки для подання такої заяви, суд, застосувавши норми матеріального права, а саме частину третю статті 1272 ЦК України, за змістом якої підлягає визначенню додатковий строк для прийняття спадщини лише за наявності поважної причини, дійшов висновків про відсутність підстав для надання позивачці додаткового строку для прийняття спадщини.

Вищенаведене узгоджується із правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21), де вказано, що позивач не була позбавлена можливості подати заяву про прийняття спадщини шляхом направлення її поштою до нотаріальної контори або до органів місцевого самоврядування.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує, що у задоволенні позову відмовлено, а відповідачем не заявлено клопотань про відшкодування будь-яких судових витрат, а отже у цій справі відсутні судові витрати, які підлягають розподілу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 12, 13, 81, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, про визнання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

- позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платників податків - НОМЕР_3 ;

- відповідач 1 - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платників податків - НОМЕР_4 ;

- відповідач 2 - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платників податків - НОМЕР_5 ;

- третя особа - Чотирнадцята київська державна нотаріальна контора, місцезнаходження: 04108, м. Київ, просп. Правди, буд. 33;

Суддя Дмитро ПЕТРОВ