Провадження №: 2/755/7355/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" листопада 2023 р. Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Яровенко Н.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту

в с т а н о в и в:

Заявник ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою, в якій просить суд зняти арешт з нерухомого майна: земельна ділянка, кадастровий номер: :01:005:0260, площею 0,0887 га, реєстраційний номер нерухомого майна: 249, цільове призначення: для ведення особистого селянського господарства за адресою: АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 накладений в рамках викинавчого провадження № НОМЕР_2 від 26.12.2018 року на підставі Постанови № НОМЕР_2 від 26.12.2018 року видавник Дніпровський РВДВС м. Києва ГТУЮ у м. Києві на підставі Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44833788 від 26.12.2018 року, ОСОБА_3 . Головний державний виконавець Дніпровського РВДВ служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Київ.

В обгрунтування поданої заяви зазначає, що постановою від 26 грудня 2018 року накладено арешт на майно Головним державним виконавцем Дніпровської РВДВС м. Київ Головного територіального управління юстиції м. Київ Коломієць Інною Миколаївною при примусовому виконані було накладено арешт на все майно, що належить боржнику, в тому числі квартира АДРЕСА_3 . Однак враховуючи обставину, що земельна ділянка, на яку накладено арешт у виконавчому провадженні № НОМЕР_3 на підставі виконавчого листа 755/10973/17, виданого 30.11.2018 року повернуто стягувачу та не належить боржнику відсутні підстави для збереження накладеного арешту на майно позивача, вважаючи вимогу обгрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, заявник звернувся з позовною заявою до суду.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя дійшла висновку, що позовна заява не відповідає вимогам п. 2, 4, 8, 9 ст. 175 ЦПК України, у зв`язку з чим підлягає залишенню без руху.

Так, порядок зняття арешту з майна регулюється ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження».

Підстави для зняття виконавцем арешту з усього майна боржника або його частини зазначені в ч. 4 ст.59 Закону України «Про виконавче провадження».

Відповідно до ч. 5 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» в усіх випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

За роз`ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, що містяться в постанові №5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» питання щодо звільнення майна з під-арешту, накладеного державним виконавцем в межах виконавчого провадження, існує два способи здійснення такого права:

- на рішення та дії державного виконавця стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченомурозділом VII ЦПК, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства (наприклад адміністративного);

- особою, яка володіє на підставі закону чи договору майном чи речовим правом на майно, і яка не є стороною виконавчого провадження, подається позов про зняття арешту з майна..

Звертатись з заявою про зняття арешту до суду можливо лише у разі накладення арешту на підставі ухвали суду. Відповідачами в справі за позовом про зняття арешту (звільнення майна з-під арешту) є боржник і особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби.

В пункті 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03 червня 2016 року № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», роз`яснено судам, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Позови на захист майнових прав малолітніх та неповнолітніх дітей боржника (засудженого) можуть бути пред`явлені їхніми законними представниками, а у випадках, встановлених законом, органами та особами, яким надано право захищати права, свободи чи інтереси інших осіб (статті 3, 45 ЦПК).

Позивач в своєму позові, зазначає в якості відповідача по справі - Дніпровський районний відділ державної виконавчої служби міста Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), тоді, як повинен бути особа в інтересах якої накладено арешт.

Крім того, ч.4 ст. 177 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В матеріалах справинаявний документ (квитанція) про сплату судового збору.

Так, відповідно до підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 цього Закону, за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Для виправлення недоліків позовної заяви позивачу необхідно:

1.) визначитися зі складом учасників судового розгляду на стороні відповідача;

2.) доплатити судовий збір в сумі 536,80 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши що позовну заяву, подано без додержання вимог, викладених у ст. 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене позивачу слід усунути вказані недоліки позовної заяви шляхом подання уточненої позовної заяви з визначенням процесуального становища осіб у справі, висуванням позовних вимог до належних відповідачів, зазначення їх в позові й надання для них копій позовної заяви з додатками та з доказами сплаченого судовго збору (оригіналу квитанції).

Керуючись ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби міста Києва Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа: ОСОБА_2 про зняття арешту залишити без руху, надати заявнику строк протягом трьох днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків

Роз`яснити заявнику, що у разі, якщо він не виконає вказані вимоги, заява вважається неподаною і повертається йому, що не перешкоджає повторному зверненню до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.О.Яровенко