Справа № 161/3335/23
Провадження № 2/161/1668/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

08 листопада 2023 року

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Присяжнюк Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Шарунович К.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в м. Луцьку цивільну справу №161/3335/23 за позовною заявою ОСОБА_1 до Луцької міської ради, ОСОБА_2 про визнання права власності на майно за набувальною давністю,

ВСТАНОВИВ:

1 березня 2023 року на адресу суду надійшов вказаний позов.

Ухвалою суду від 6 березня 2023 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження та призначено розгляд справи у підготовчому засіданні.

У листі від 22.03.2023 №445/01-16 Перша Луцька державна нотаріальна контора Волинської області повідомила, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , передана на зберігання до Волинського обласного державного нотаріального архіву.

11 квітня 2023 року на адресу суду від Сумського обласного державного нотаріального архіву надійшла спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

На запит суду 19 квітня 2023 року від Волинського обласного Державного нотаріального архіву надійшла спадкова справа №603/96 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 16 травня 2023 року залучено до участі у справі №161/3335/23 за позовом ОСОБА_1 до Луцької міської ради про визнання права власності на майно за набувальною давністю як співвідповідача ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 5 вересня 2023 року закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у заяві від 08.11.2023 просив розгляд справи здійснювати без їх участі, позовні вимоги підтримав, не заперечував щодо заочного рішення.

Представник відповідача 1 у заяві від 27.01.2022 просив здійснювати розгляд справи без участі їх представника.

Відповідач 2 у судове засідання не з`явився, відзиву на позовну заяву не подавав.

Розгляд справи здійснюється за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, що відповідає вимогам ч. 2 ст.247 ЦПК України.

За погодженням позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає вимогам ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши письмові докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підставний та підлягає до задоволення з таких підстав.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 (дід позивача) та ОСОБА_5 (рідний дядько), що підтверджується свідоцтвом про право власності від 28.04.1993 №10-р (а.с.10).

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , стверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 11).

Спадкоємцями майна ОСОБА_3 (1/2 частки спірної квартири) є: його доньки ОСОБА_6 (1/6 частки) та ОСОБА_4 (1/6 частки), його син ОСОБА_5 (2/3 частки), що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за заповітом (а.с. 13).

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , стверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 14).

ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , стверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 16).

Після смерті ОСОБА_4 спадкоємець за заповітом ОСОБА_7 (її племінник) помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що стверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 18).

Рішенням Луцького міськрайонного суду від 11.02.2014 у справі №161/502/14-ц за позовом ОСОБА_6 до Луцької міської ради про визначення часток у спільному майні визначено, що ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 належить частка у квартирі АДРЕСА_1 та ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_7 належить частка у квартирі АДРЕСА_1 (а.с. 12).

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 20).

ОСОБА_1 після смерті матері ОСОБА_6 успадкувала 1/6 частку спірної квартири, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом (а.с. 7, 8, 23, 26).

Крім того, на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_1 успадкувала 1/6 частку спірної квартири, що належала ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_9 , спадкоємцем якого була донька ОСОБА_4 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , спадкоємцем після якої був ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , спадкоємцем якого була мати ОСОБА_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_8 (а.с. 27).

Таким чином, ОСОБА_1 є власницею 1/3 частки спірної квартири, на інші 2/3 частки квартири право власності не оформлене.

Варто зауважити, що місце знаходження ОСОБА_2 , сина ОСОБА_5 , невідоме, на похорон батька син не приїздив.

Позивачка стверджує, що з 2008 року відкрито, безперервно володіє та користується майном, дбає про його добробут, сплачує кошти за комунальні послуги (а.с. 28-33).

Зауважила, що спадкоємців чи третіх осіб, які б претендували на частку у спірній квартирі, не має.

Надаючи правову оцінку фактичним обставинам справи, суд виходить з таких норм права.

Згідно з ст. 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом. Право власності на нерухоме майно, що підлягає державній реєстрації, виникає за набувальною давністю з моменту державної реєстрації. Право власності за набувальною давністю на нерухоме майно, транспортні засоби, цінні папери набувається за рішенням суду.

При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке:

- володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності;

- володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна;

- володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування набувальна давність не переривається (частина третя статті 344 ЦК). Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (частина друга статті 344 ЦК).

Враховуючи положення статей 335 і 344 ЦК, право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі (а не особі, яка заявляє про давність володіння), а також на безхазяйну річ. Отже, встановлення власника майна або безхазяйності речі є однією з обставин, що має юридичне значення, і підлягає доведенню під час ухвалення рішення суду (стаття 214 ЦПК).

Можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15, 16 ЦК, а також частини четвертої статті 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності.

Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади.

Виходячи зі змісту частини першої статті 344 ЦК, відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно не є перешкодою для визнання права власності на це майно у зв`язку зі спливом строку набувальної давності, оскільки така державна реєстрація може бути здійснена після визнання права власності за набувальною давністю.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація права власності та інших речових прав, крім державної реєстрації права власності на об`єкт незавершеного будівництва, проводиться на підставі, зокрема судового рішення, що набрало законної сили, щодо набуття, зміни або припинення права власності та інших речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості.

Враховуючи викладене, керуючись конституційним принципом верховенства права, оцінивши всебічно, повно та об`єктивно всі наявні у справі докази окремо та у сукупності, застосовуючи відповідні норми матеріального права, забезпечуючи права людини і основоположні свободи сторін, враховуючи принципи справедливості та неупередженості, приймаючи до уваги, що частка у спірній квартирі набута позивачем правомірно, тобто вона добросовісно заволоділа майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном більше десяти років та іншим шляхом визнати за нею право власності неможливо, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги.

Судові витрати за заявою позивача залишити за нею.

Керуючись ст.ст. 10, 12, 77, 78, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 .

Відповідачі: Луцька міська рада, м. Луцьк, вул. Богдана Хмельницького, 19.

ОСОБА_2 , АДРЕСА_3 .

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Л.М. Присяжнюк