Справа №293/1913/23
Провадження № 2/293/555/2023
УХВАЛА

16 листопада 2023 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Збаражський О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради Житомирської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування,

ВСТАНОВИВ:

14.11.2023 ОСОБА_1 звернувся до Черняхівського районного суду Житомирської області з позовом до Черняхівської селищної ради Житомирської області, за змістом якого просить визнати за ним право власності на земельну ділянку, площею 0, га з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, що розташована на території Черняхівської селищної ради в порядку спадкування за законом після смерті брата ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями від 14.11.2023, справа №293/1913/23 передана на розгляд судді Збаражського О.М.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 175, ч. 5 ст. 177 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги; позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Спадкуванням є перехід права та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст.1216 Цивільного кодексу України). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 Цивільного кодексу України).

Спадкування права власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення (ч. 1 ст. 1225 ЦК України). У порядку спадкування можуть передаватися також право користування земельною ділянкою для сільськогосподарських потреб (емфітевзис), право користування чужою земельною ділянкою для забудови (суперфіцій), право користування чужим майном (сервітут).

Згідно п. «г» ч. 1 ст. 81 Земельного кодексу України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини.

Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають із моменту державної реєстрації цих прав (ст. 125 Земельного кодексу України).

Право власності, користування земельною ділянкою оформляється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (ст. 126 Земельного кодексу України). Потрібно враховувати вимогу щодо виконання спадкодавцем за життя активних дій та вимог законодавства щодо приватизації земельної ділянки, а також неможливості завершити процедуру приватизації та реєстрації за собою права власності на землю у зв`язку зі смертю, а тому така земельна ділянка входить до складу спадкового майна.

За змістом ст. 1296 Цивільного кодексу України оформлення спадщини здійснюється шляхом видачі спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину.

Як вбачається із змісту позовної заяви та доданих до неї додатків, спадкодавець ОСОБА_2 за життя не отримав у власність земельну ділянку, яку позивач просить визнати за ним в порядку спадкування, лише отримав дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) з передачею у власність для ведення особистого селянського господарства, що підтверджується витягом із рішення Черняхівської селищної ради Житомирської області тридцять шостої сесії селищної ради від 26.02.2020року.

Перехідними положеннями Земельного Кодексу України встановлено, що у разі коли спадкодавець не набув права власності на земельну ділянку відповідно до ст. 125 Земельного кодексу України, проте розпочав процедуру приватизації земельної ділянки відповідно до чинного законодавства України, а органами місцевого самоврядування відмовлено у завершені процедури приватизації, то спадкоємці мають право звертатися до суду із позовом про визнання права на завершення приватизації та одержання державного акту про право власності на землю на ім`я спадкоємця, а не права власності на земельну ділянку.

В порушення вимог ст.175 ЦПК України в позовній заяві не має посилань на докази, а саме на підставі яких документів спадкодавцю ОСОБА_2 належала земельна ділянка, яка підлягає спадкуванню, а також відсутня відмова органу місцевого самоврядування у завершені процедури приватизації.

Крім того, слід зазначити, що прохальна частина позову викладена некоректно, а саме позивачем не зазначена площа спірної земельної ділянки, право власності на яку просить визнати ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті брата. Тому, позивачу слід привести прохальну частину позову у відповідність до змісту позовної заяви.

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 175-177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черняхівської селищної ради Житомирської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків сім днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ