ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-з/803/589/23 Справа № 172/816/22 Суддя у 1-й інстанції - Битяк І.Г. Суддя у 2-й інстанції - Никифоряк Л. П.
УХВАЛА

28 вересня 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого судді - Никифоряка Л.П.,

суддів - Гапонова А.В., Новікової Г.В.,

розглянувши письмові зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 29 серпня 2023 року у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 04 травня 2023 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Виконавчий комітет Васильківської селищної ради Дніпропетровської області, про визнання особи недієздатною і призначення опікуна, -

В С Т А Н О В И В:

24 жовтня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про визнання недієздатною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та встановлення опіки над нею через стійкий психічний розлад, який виявився в психічній неповноцінності останньої, викликаної встановленням їй у минулому психіатричного діагнозу з госпіталізацією і лікуванням в психіатричному закладі на тлі судинних захворювань головного мозку, в результаті чого вона не може повною мірою усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними.

Рішенням Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 04 травня 2023 року в задоволенні заяви відмовлено.

Постановою Дніпровського апеляційного суду від 29 серпня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Рішення Васильківського районного суду Дніпропетровської області від 04 травня 2023року залишено без змін.

04 вересня 2023 року ОСОБА_1 подав до Дніпровського апеляційного суду письмові зауваження щодо неповноти та неправильності запису протоколу судового засідання, посилаючись на те, що всупереч пунктам 7, 8 частини другої статті 248 ЦПК України записи протоколу №№ 32, 37, 42 про постановлені судом на місці без виходу до нарадчої кімнати ухвали не містять обов`язкові для них мотиви, оголошувані головуючим на виконання частини десятої статті 268 цього Кодексу, і які належить навести за результатами розгляду цих зауважень. Водночас, у протоколі відсутній взагалі запис про повернення складу суду до зали засідань з нарадчої кімнати та оголошення оформленої окремим документом ухвали про відмову у відводі, а одразу зроблено запис № 52 про можливість отримати скорочену ухвалу.

Головуючий самоусунувся від контролю за правильністю помилково вміщених до протоколу судового засідання відомостей під №№ 13, 18 про встановлення осіб учасників справи і перевірку повноважень представників, оскільки адвокат Скочко О.А. за відомостями приєднаного до справи ордеру уповноважена представляти ОСОБА_2 тільки у Васильківському районному суді, а для представництва у Дніпровському апеляційному суді ні ордер, ні договір про надання правової допомоги не пред`являла.

На відміну від вміщеного секретарем до протоколу запису № 20 про роз`яснення права відводу за відомостями виданої в електронному вигляді копії технічного запису судового процесу апеляційного розгляду головуючий такого права не роз`яснював, а з`ясовував, дослівно, «обставини, що виключають участь суддів у розгляді справи», чим викривлена істинна суть вчинених в наступному процесуальних дій пов`язаних з відводом.

Зокрема, після запису № 45 у протоколі судового засіданні помилково не вміщені відомості про, те як головуючий своїми зауваженнями перебив виступ апелянта, усуваючи з апеляційного розгляду з`ясування суті доводів і міркування заявленого йому відводу, внаслідок чого записи протоколу неправильно відбивають перебіг апеляційного розгляду.

Крім того, за даними виданої в електронному вигляді копії відеозапису судового засідання, доповідь головуючого всупереч частин четвертої, п`ятої статті 368 ЦПК України містить лише загальні формулювання, які не мають нічого спільного з дійсно викладеними в апеляційній скарзі доводами про істотну неповноту оскаржуваного рішення суду першої інстанції у з`ясуванні питання, має місце симуляція хвороби чи розвиток деменції, чим визначаються межі дослідження доказів згідно частини другої статті 367 цього Кодексу, а секретар судового засідання неточно і неповно передав суть такої процесуальної дії протоколі під записом № 55.

Так само, через несумлінне ставлення секретаря судового засідання до своїх повноважень за частиною другою статті 67 ЦПК України уточнювати суть процесуальної дії з метою її правильного відображення в протоколі судового засідання, вміщені до протоколу відомості про повторно заявлене представником апелянта клопотання про проведення судової експертизи у записі № 64 неправильно відбивають хід апеляційного розгляду з неточним найменування процесуальних дій головуючого, а тому підлягають виправленню на поставлене на обговорення питання призначення судово-психіатричної експертизи саме головуючим, що має істотне значення для оцінки вищестоящим судом порядку вчинення таких процесуальних дій апеляційним судом.

Водночас, в інтересах оцінки дотримання засад цивільного судочинства істотне значення має неповнота протоколу в частині відсутності між записами №№ 57-58 відомостей про зауваження головуючого і суддів колегії, якими перебивався виступ скаржника з поясненнями по суті справи, усуваючи з апеляційного розгляду все, що могло б викрити підміну понять і довести зловживання представником особи, про недієздатність якої подана заява, своїми процесуальними правами у цій справі.

Як роз`яснено в абзаці 2 пункту 35 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», письмові зауваження щодо неповноти або неправильності технічного запису судового засідання, журналу судового засідання розглядаються одноособово головуючим після закінчення розгляду справи, без проведення судового засідання не пізніше п`яти днів з дня їх подання; і в разі їх задоволення (частково чи повністю) або відхилення постановляється відповідна ухвала.

Зазначене роз`яснення не втратило свого змісту й у зв`язку з прийняттям ЦПК України в новій редакції, так як правове регулювання цього питання не змінилося.

Дослідивши подану заяву, суд апеляційної інстанції приходить до таких висновків.

Згідно зі статтею 129 Конституції України та положення статті 7 ЦПК України, фіксування судового процесу технічними засобами є однією із гарантій гласності судового процесу як основоположного принципу правосуддя.

Фіксування судового процесу у процесуально-правовому аспекті означає закріплення юридично значущих дій суду, інших учасників судового процесу у відповідних процесуально-документальних формах з метою забезпечення їх вірогідності з точки зору об`єктивності засобів фіксації судового процесу та визначення процесуальних наслідків цих дій під час розгляду справи по суті на різних стадіях судового процесу.

Таким чином, фіксація цивільного процесу є обов`язковою під час документального оформлення процесуальних актів-документів, які фіксують процесуальні дії суду, сторін та інших учасників судового розгляду, а також обставини, юридичні факти під час розгляду цивільної справи.

Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, зроблений судом.

Технічне фіксування судового процесу починається з моменту відкриття судового засідання до його закінчення.

Одночасно з проведенням фіксування технічними засобами ведеться протокол судового засідання.

Відповідно до статті 247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). За заявою будь-кого з учасників справи або за ініціативою суду повне фіксування судового засідання здійснюється за допомогою відеозаписувального технічного засобу (за наявності в суді технічної можливості та за відсутності заперечень з боку будь-кого з учасників судового процесу).

Порядок зберігання технічного запису судового засідання визначається Положенням про Єдину інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Згідно з вимогами статті 248 ЦПК України у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

У протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування суду, який розглядає справу, прізвища та ініціали судді, секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, імена (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, визначені цим Кодексом.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Під час здійснення повного фіксування судового засідання технічними засобами, а також проведення судового засідання в режимі відеоконференції протокол судового засідання створюється Єдиною інформаційно-телекомунікаційною системою в порядку, визначеному Положенням про Єдину інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Встановлено, що 29 серпня 2023 року технічна фіксація судового засідання у даній справи здійснювалася за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку: vkz.court.gov.ua та до матеріалів справи в паперовій формі приєднано паперовий примірник протоколу судового засідання з посиланням на відеозапис судового засідання, проведеного в режимі відеоконференції.

Згідно з Інструкцією щодо роботи з технічними засобами фіксування судового засідання, затвердженою наказом Державної судової адміністрації України № 156 від 06 червня 2022 року, протокол судового засідання ведеться одночасно із здійсненням технічного запису, а відповідно до положень статті 247 ЦПК України, технічний запис судового засідання є додатком до протоколу судового засідання.

При цьому фактичний зміст конкретної події фіксується в технічному записі, а у протоколі судового засідання відображається її назва та час її вчинення.

Дослівний запис у протоколі судового засідання всіх пояснень учасників судового процесу, які надані під час судового розгляду, або детальний опис відображення усіх дій учасників діючими нормами процесуального права не передбачений.

Під неповнотою протоколу судового засідання слід розуміти невідображення в записі усіх обставин, що відбувалися в судовому засіданні, а також відсутність відомостей, передбачених процесуальним законом.

Неповнота може бути зумовлена несвоєчасним записом, неправильним використанням записуючого комплексу, випадковим знищенням частини запису.

Інститут подання учасником справи та розгляду судом зауважень на протокол судового засідання в своїй меті має забезпечити можливість оперативного внесення виправлень в протокол судового засідання, усунення його неточностей та невідповідностей для забезпечення відображення в такому документі та належної фіксації проведеного судового розгляду справи.

При цьому подання зауважень на протокол судового засідання не може переслідувати мету висловлення незгоди сторони по справі з процесуальними діями та рішеннями суду, оскільки чинним процесуальним законом передбачена для цього інша процедура.

При перевірці протоколу судового засідання від 29 серпня 2023 року на відповідність вимогам частини другої статті 248 ЦПК України встановлено, що у протоколі правильно та повно відображено всі процесуальні дії розгляду справи, а також в тій послідовності, в якій вони мали місце в судовому засіданні. Крім того, у протоколі зазначені всі відомості, внесення яких до протоколу судового засідання передбачено статтею 248 ЦПК України.

Доводи письмових зауважень ОСОБА_1 не стосуються питання щодо неповноти та неправильності запису протоколу судового засідання у цій справі, оскільки фактично зводяться до висловлення незгоди з процесуальними діями колегії суддів, а тому не підлягають розгляду в порядку статті 249 ЦПК України.

З огляду на зазначене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення письмових зауважень ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 29 серпня 2023 року.

Керуючись ст. 247-249 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Письмові зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання від 29 серпня 2023 року - відхилити.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді: