Ухвала

15 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 405/7376/20

провадження № 61-16045 ск 22

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Пророка В. В. розглянувши касаційну скаргу Управління комунальної власності Кропивницької міської ради на рішення Ленінського районного суду міста Кіровограда від 24 лютого 2021 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 29 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради про визнання права користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

1. ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, в якому просив визнати за ним право користування квартирою АДРЕСА_1 .

2. Рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 24 лютого 2021 року позов задоволено. Визнано за ОСОБА_1 право користування квартирою АДРЕСА_1 .

3. Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 29 червня 2023 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Управління комунальної власності Кропивницької міської ради на рішення Ленінського районного суду міста Кіровограда від 24 лютого 2021 року.

4. 10 серпня 2023 року через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» та 14 серпня 2023 року засобами поштового зв`язку до Верховного Суду надійшли касаційні скарги Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, підписані ОСОБА_2 , на рішення Ленінського районного суду міста Кіровограда від 24 лютого 2021 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 29 червня 2023 року.

5. Ухвалою Верховного Суду від 18 серпня 2023 року касаційні скарги Управління комунальної власності Кропивницької міської ради на рішення Ленінського районного суду міста Кіровограда від 24 лютого 2021 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 29 червня 2023 року в цій справі повернуто особі, яка її подала.

6. 10 листопада 2023 року через підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи «Електронний суд» Управління комунальної власності Кропивницької міської ради повторно подало до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Ленінського районного суду міста Кіровограда від 24 лютого 2021 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 29 червня 2023 року.

7. Касаційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з таких підстав.

8. Згідно з частиною першою статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

9. Відповідно до пункту 8 частини першої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

10. Касаційна скарга має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту касаційної скарги, визначеним статтею 392 ЦПК України.

11. Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

12. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

13. Відповідно до пунктів 2, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України основними засадами (принципами) цивільного судочинства є: повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами.

14. Згідно з пунктом 1 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

15. Частиною першою статті 44 ЦПК передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

16. Відповідно до підпункту «а» пункту третього статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, є неприйнятною будь-яка індивідуальна заява, подана згідно зі статтею 34, якщо суд вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з Європейським судом з прав людини(далі - ЄСПЛ) вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників.

17. В постанові Верховного Суду від 29 червня 2022 року у справі № 274/4944/20 вказано, що образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

18. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання (частина третя статті 44 ЦПК України).

19. Використання учасниками судового процесу образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

20. У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасник судового процесу має ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, суду та конкретних суддів. Суд не має толерувати використання у процесуальних заявах образливих характеристик (аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц, від 14 квітня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19, від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21, від 08 липня 2021 року у справі № 9901/235/20, від 27 жовтня 2021 року у справі № 9901/598/19). Наявність такої характеристики є достатньою, щоб суд застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України (повернення, залишення без розгляду заяв, скарг, клопотань).

21. В поданій касаційній скарзі, підписаній ОСОБА_2 , Управління комунальної власності Кропивницької міської ради вживає образливі слова стосовно суддів Верховного Суду, надає їм образливі особисті характеристики та провокативні висловлювання щодо їх професійної кваліфікації, що за вищенаведеними правовими висновками є недопустимим і свідчить про зловживання скаржником наданими йому процесуальними правами.

22. Процесуальні права надано законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду під час розгляду справ, їх правильному вирішенню. І кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту, тощо), вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто використовує його всупереч основним засадам цивільного судочинства, а отже, зловживає ним.

23. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення (частина друга статті 44 ЦПК України).

24. Частиною четвертою цієї ж статті передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

25. Згідно з пунктами 1, 2 розділу ІІ «Загальні обов`язки державного службовця та посадової особи місцевого самоврядування» Загальних правил етичної поведінки державних службовців та посадових осіб місцевого самоврядування», затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби05 серпня 2016 року № 158(у редакції наказу Національного агентства України з питань державної служби від 28 квітня 2021 року № 72-21), державні службовці та посадові особи місцевого самоврядування під час виконання своїх посадових обов`язків зобов`язані неухильно дотримуватись загальновизнаних етичних норм поведінки, бути доброзичливими та ввічливими, дотримуватись високої культури спілкування, з повагою ставитись до прав, свобод та законних інтересів людини і громадянина, об`єднань громадян, інших юридичних осіб. Державні службовці та посадові особи місцевого самоврядування своєю поведінкою мають зміцнювати авторитет державної служби і служби в органах місцевого самоврядування, а також позитивну репутацію державних органів та органів місцевого самоврядування.

26. Заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства (частина перша статті 143 ЦПК України).

27. Статтею 144 ЦПК України визначено, що заходами процесуального примусу є: попередження, видалення із залу судового засідання, тимчасове вилучення доказів для дослідження судом, привід, штраф.

28. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 148 ЦПК України у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі до від 0,3 до трьох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

29. Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлений прожитковий мінімум для працездатних осіб, який з 1 січня становить 2 684,00 грн.

30. Таким чином, оскільки вживання в касаційній скарзі образливих висловлювань стосовно суддів, надання їм образливих особистих характеристик та провокативних оцінок їх професійної кваліфікації суперечить основним засадам (принципам) цивільного судочинства а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, що свідчить про зловживання Управлінням комунальної власності Кропивницької міської ради його процесуальними правами, та полягає у їх недобросовісному використанні, Верховний Суд дійшов висновку про повернення зазначеної касаційної скарги та стягнення штрафу у розмірі 2 684,00 грн.

31. Крім цього, необхідно звернути увагу, що Верховний Суд вже звертав увагу Управління комунальної власності Кропивницької міської ради на недопустимість такої поведінки в ухвалі від 20 квітня 2023 року у справі № 405/4703/20 (провадження № 61-5025ск23).

32. За змістом статті 393 ЦПК України питання про повернення касаційної скарги вирішується суддею доповідачем одноособово.

Керуючись статтями 2, 44, 143, 144, 148, 260, 261, 393 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

1. Визнати подання Управлінням комунальної власності Кропивницької міської ради касаційної скарги від 10 листопада 2023 року на рішення Ленінського районного суду міста Кіровограда від 24 лютого 2021 року та ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 29 червня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради про визнання права користування житловим приміщенням зловживанням процесуальними правами та повернути її скаржнику.

2. Стягнути з Управління комунальної власності Кропивницької міської ради (25006, Кіровоградська область, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, 41, )в дохід державного бюджету (стягувач Державна судова адміністрація України, 01021, місто Київ, вулиця Липська, 18/5, ) штраф у розмірі 2 684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні) 00 коп.

3. Копію ухвали направити особі, яка подала касаційну скаргу разом із доданими до касаційної скарги матеріалами, а також Державній судовій адміністрації України для звернення до виконання.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Пророк