ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4188/23
Провадження № 2/362/1857/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2023 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Радченко Г.А.,

за участю секретаря Касянчук В.І.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без фіксування технічними засобами на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

11.07.2023 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшов позов ОСОБА_1 , в якому вона просить: відкрити провадження за її позовом та розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; не вживати заходів щодо примирення подружжя; розірвати шлюб, що зареєстрований між нею та відповідачем; після розірвання шлюбу дошлюбне прізвище не відновлювати; залишити проживати із нею неповнолітню доньку та покласти на відповідача судові витрати.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилається на те, що з 24.10.2017 року вона перебуває у шлюбі з відповідачем. Від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . З самого початку сімейне життя у них з відповідачем не склалося, а протягом останніх років сімейні стосунки остаточно погіршилися. Взаєморозуміння та почуття любові між сторонами втрачено, вже тривалий час кожен з подружжя живе окремим життям та своїми інтересами, має протилежні погляди на шлюб та сім`ю. На даний час сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть, мають окремі бюджети. На думку позивача подальше спільне життя та збереження шлюбу є неможливим. Надання строку для примирення не є необхідним, адже такий строк не вплине на збереженняя та покращення сімейних стосунків. Позивач не має наміру відновлювати дошлюбне прізвище та бажає після розірвання шлюбу залишити за собою прізвище « ОСОБА_1 ». Сторони після розірвання шлюбу мають намір залишити місце проживання дитини з позивачем.

07.09.2023 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Заяв та клопотань від сторін до суду не надходило.

Відповідач не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву. Позовна заява з додатками та ухвала про відкриття провадження вручені відповідачу 19.09.2023 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання. У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Отже, оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, за відсутності відзиву відповідача, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до висновку про можливість постановлення по справі рішення та задоволення позовних вимог.

Судом встановлено, що 24.10.2017 року сторони зареєстрували шлюб у Васильківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 353, що підтверджується наданою копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 .

Від шлюбу сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується наданою копією свідоцтва про народження.

У відповідності до ч.1 ст. 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі та сім`ї.

Частиною 4 ст. 56 Сімейного кодексу України (далі - СК України) передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст. 21, 24 СК України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За змістом ч. 2 ст. 104, ст. 110 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року № 11 передбачено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем. Приймаючи до уваги доводи викладені в позовній заяві, суд вважає, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.

За змістом ч. 2 ст. 114, ст. 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Розірвання шлюбу, здійснене за рішенням суду, має бути зареєстроване в державному органі реєстрації актів цивільного стану, за заявою колишньої дружини або чоловіка.

Відповідно до статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити дошлюбне прізвище.

Враховуючи намір позивача не відновлювати дошлюбне прізвище суд вважає можливим залишити її прізвище без змін.

За загальним правилом за відсутності спору щодо того з ким із батьків будуть проживати неповнолітні діти суд може вирішити питання про залишення проживання дитини з матір`ю чи батьком одночасно з вимогою про розірвання шлюбу.

Лише за наявності такого спору між батьками суд повинен роз`яснити сторонам порядок вирішення питання про визначення місця проживання дитини.

Матеріали справи не містять доказів про наявність такого спору між сторонами. Відповідач не подавав до суду своїх заперечень щодо проживання спільної дитини разом із матір`ю.

Враховуючи відсутність спору між сторонами та, зокрема, заперечень відповідача, про те, з ким із батьків буде проживати спільна донька, суд вважає за можливе одночасно з вимогою про розірвання шлюбу вирішити питання про залишення проживання дитини з позивачем.

Вказаної позиції дотримується Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду у постанові від 15.01.2020 року по справі № 200/952/18.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Керуючись статтями 21, 24, 56, 104, 112, 114, 115 СК України, статтями 5, 12, 13, 81, 141, 259, 263, 264, 265, 280 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 24.10.2017 року у Васильківському міськрайонному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, актовий запис № 353 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивача залишити без змін.

Після розірвання шлюбу малолітню доньку сторін ОСОБА_4 залишити проживати з матір`ю ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1073,60 грн. сплаченого нею судового збору.

Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги в тридцятиденний строк з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Текст рішення виготовлено 05.10.2023 року.

Суддя Г.А. Радченко