Провадження № 2/336/3481/2023
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 жовтня 2023 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Петренко Л.В.,

розглянувши матеріали цивільної справи ЄУН 336/10097/23 (номер провадження 2/336/3481/2023) за позовною заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Працевитий Геннадій Олександрович, до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Україна» ЛТД,

про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності, -

встановив:

27 вересня 2023 року до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Працевитий Геннадій Олександрович, до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Україна» ЛТД, про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності, в якій представник позивачів просить визнати дійсним договір міни нерухомості № 1264, а саме: квартири за адресою АДРЕСА_1 , укладений 26.01.1996 року між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 зареєстрований Запорізькою універсальною біржою «Україна» ЛТД 26.01.1996 року, реєстраційний номер № 1264.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено та передано судді Петренко Л.В.

Дослідивши позовну заяву з додатками, суддя вважає, що подана позовна заява не відповідає вимогам чинного законодавства, а тому згідно зі ст.185 ЦПК України, її належить залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ч.1, 2 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

В порушення п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява не містить відомостей щодо реєстраційного номеру облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб, а саме не зазначені такі відомості щодо відповідачів.

Позивачам необхідно зазначити: зазначити РНОКПП або номер і серію паспорта відповідачів.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку,встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст. 5 ЦПК України).

Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відтак, зазначена норма визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорене право чи цивільний інтерес.

З урахуванням цих норм правом звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Способи захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють як закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) праві та вплив на правопорушника.

Згідно з положеннями п. 4, 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З позовної заяви слідує, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , звертаються до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , з вимогами про визнання дійсним договору міни нерухомості № 1264, а саме: квартири за адресою АДРЕСА_1 , укладений 26.01.1996 року між ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 зареєстрований Запорізькою універсальною біржою «Україна» ЛТД 26.01.1996 року, реєстраційний номер № 1264.

За спірним договором міни від 26.01.1996 року ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (наразі ОСОБА_8 змінила прізвище внаслідок укладення шлюбу) на праві сумісної власності перейшла однокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 .

ОСОБА_6 померла, позивачі зазначають, що вони є спадкоємцями за законом першої черги, проте доказів того, що вони успадкували частку належну ОСОБА_6 , не зазначають та до позовної заяви не надають.

Лише власник квартири, який придбав нерухомість шляхом реєстрації договору на біржі, може звернутися до суду для визнання договору купівлі - продажу дійсним.

З позовної заяви слідує, що позивачами поєднані як цивільного правові відносини так і відносини спадкування.

Позивачі зазначають, що не мають можливості реалізувати своє право користування, розпорядження шляхом вчинення фактичних та юридичних дій щодо цього майна, проте не зазначають доказів цього, які б свідчили про наявні перешкоди.

Викладаючи обставини справи позивачі вказують, що змушені звернутися до суду з позовом та просять: 1) визнати дійсним договір міни укладений між позивачами та відповідачам відповідно до якого ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на праві сумісної власності перейшла однокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 . зареєстрований на Запорізькій Універсальній біржі "Україна ЛТД" 26.01.96 року та йому присвоєний інвентарний номер №1264; 2) визнати за ними право власності на однокімнатну квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . 3) зобов`язати відділ реєстраційної служби ЗОУЮ здійснити реєстрацію права власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . кв. за позивачами, змінивши в технічній документації правову підставу реєстрації права власності "за договором міни зареєстрованого Запорізькою Універсальною біржею "Україна ЛТД" 26.01.96 року за № 1264 "за рішенням суду". Позивачі заявляють три вимоги як майнового так і немайнового характеру, проте судовий збір не сплачують за жодну вимогу.

Крім того, ставлять вимоги до відділу реєстраційної служби ЗОУЮ, проте його не залучають до справи.

В прохальній частині позову позивачі просять визнати дійсним договір міни укладений між позивачами та відповідачам відповідно до якого ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 на праві сумісної власності перейшла однокімнатна квартира за адресою: АДРЕСА_1 . зареєстрований на Запорізькій Універсальній біржі "Україна ЛТД" 26.01.96 року та йому присвоєний інвентарний номер №1264.

З огляду на наведене позивачам необхідно конкретизувати позовні вимоги та вказати спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до ч.5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень частини 2 статті 83 ЦПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Враховуючи, вимоги процесуального законодавства позивач зобов`язаний подати усі докази по справі разом із позовною заявою. Процесуальним законодавством встановлено чіткі рамки подачі доказів до суду, після чого суд не вправі приймати подані докази, оскільки буде порушено вимоги принципу змагальності.

Крім того, відповідно до вимог ч. 1, ч. 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог п.п 5, 8 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позовна заява наведеним вимогами не відповідає.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідачів, які як і позивачі мають право на судовий захист, а для реалізації цього права мають бути обізнаними з тим, які вимоги до них заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Зі змісту позовної заяви слідує, що заявляють вимоги як майнового так і немайнового характеру, проте судовий збір не сплачують за жодну вимогу.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачами не надано квитанції про сплату судового збору та не наведено підстав звільнення їх від сплати судового збору.

Судовий збір як складова судових витрат виконує компенсаційну, превентивну і соціальну функції.

Обов`язок осіб, які звертаються до суду, сплачувати судовий збір - це процесуальний обов`язок, визначений нормами процесуального права.

Відповідно до ч. 2 ст. 133ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Таким спеціальним законом є Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VІ «Про судовий збір».

Частиною 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як на підставу визначення ціни позову представник позивача посилається на довідку про аналітичне дослідження ринку від 24.07.2023 року, проте така довідка не є висновком експерта-суб`єкта оціночної діяльності.

Відповідно до пункту 9 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч. 2 ст. 176 ЦПК України).

Пунктом 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.95 за N 20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" встановлено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Окрім того, вартість майна визначається відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

За статтею 3 зазначеного Закону незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»). Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється печаткою та підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Ціна позову визначається дійсною вартістю спірного майна на час звернення до суду з позовною заявою.

Відповідно до позовної заяви вартість нерухомого майна становить 647800,00 грн.

В якості доказу вартості майна представником позивача надано довідку про аналітичне дослідження ринку від 24.07.2023 року, проте така довідка не є висновком експерта-суб`єкта оціночної діяльності.

Так, для визначення ціни позову позивач повинен надати суду Звіт щодо дійсної вартості нерухомого майна (надавши його до суду у повному обсязі) та сплатити судовий збір, відповідно до дійсної вартості.

В розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За вимоги немайнового характеру, окремо за кожну вимогу сплатити судовий збір, виходячи зі ставки судового збору, яка визначена Законом України «Про судовий збір», за подання позовної заяви немайнового характеру.

Таким чином, позивачам необхідно сплатити судовий збір за вимоги майнового та немайнового характеру та надати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Крім того, в порушення зазначених вимог, позовна заява не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Так, позивачу слід усунути зазначені недоліки, шляхом зазначення щодо наявності у неї або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви.

Вказані судом недоліки перешкоджають прийняттю позовної заяви до судового розгляду, у зв`язку з чим її слід залишити без руху і надати позивачу строк для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Згідно з вимогами ч 1, 2, 3 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258-261, 353 ЦПК України, суддя, -

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в інтересах яких діє представник адвокат Працевитий Геннадій Олександрович, до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Україна» ЛТД, про визнання договору купівлі-продажу дійсним та визнання права власності, - залишити без руху.

Надати позивачу строк п`ять днів, з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.В. Петренко