Справа № 368/857/23
Рішення

Іменем України

"10" жовтня 2023 р. м. Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючого - судді Закаблук О.В.

При секретарі - Токовенко Н.О.

- розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Кагарлицького районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кагарлицької міської ради Київської області, - про визнання права власності на житловий будинок за набувальною давністю, суд, -

В С Т А Н О В И В :

29.06.2023 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кагарлицької міської ради Київської області, - про визнання права власності на житловий будинок за набувальною давністю, в прохальній частині якої позивачі просили суд винести рішення, на підставі якого:

1. Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , право власності на 1/2 житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , - за набувальною давністю.

2. Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 1/2 житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 за набувальною давністю.

29.06.2023 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для слухання справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Київської області Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/857/23, провадження № 2/368/415/23.

26.07.2023 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, прийнято рішення про проведення слухання справи в загальному провадженні, призначено справу до підготовчого судового розгляду на 11 год. 00 хв. 06.09.2023 року.

06.09.2023 року в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 10 год. 00 хв. 28.09.2023 року в зв`язку з витребуванням доказів.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 28.09.2023 року позивачка ОСОБА_2 позов підтримала та просила його задовольнити, вважала за можливе провести підготовче судове засідання у відсутності позивачки ОСОБА_1 та представника відповідача, - Кагарлицької міської ради Київської області, та, по результатам проведеного підготовчого судового засідання, - закрити підготовче провадження у справі та призначити справу до судового розгляду по суті поданої позовної заяви.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 28.09.2023 року, позивачка ОСОБА_1 не з`явилася, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява клопотання позивачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 28.09.2023 року, представник відповідача, - Кагарлицької міської ради Київської області, - не з`явився, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява клопотання відповідача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, щодо вирішення спору, - покладається на розсуд суду.

28.09.2023 року Кагарлицьким районним судом Київської області проведено підготовче судове засідання, (за участі лише позивачки, - ОСОБА_2 , та без участі позивача ОСОБА_1 , та представника відповідача, - Кагарлицької міської ради Київської області), по результатам якого судом на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено судову ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до основного судового засідання (слухання справи по суті) на 09 год. 00 хв. 10.10.2023 року.

В судове засідання, яке відбулося 10.10.2023 року позивачка ОСОБА_2 , - не з`явилася, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява позивачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позов підтримує та просить його задовольнити.

В судове засідання, яке відбулося 10.10.2023 року позивачка ОСОБА_1 , - не з`явилася, проте, - на адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшла письмова заява позивачки, в якій вона просить суд слухати справу без її участі, позов підтримує та просить його задовольнити.

В судове засідання, яке відбулося 10.10.2023 року, представник відповідача, - Кагарлицької міської ради Київської області, - не з`явився, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява клопотання відповідача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, проти задоволення позову не заперечує.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви задовольнити, - шляхом винесення рішення, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Підсудність.

Згідно ч. 1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно, враховуючи місце розташування нерухомого майна, право власності на яке є предметом позову, - житловий будинок, який розміщений в с. Халча Обухівського району Київської області, та враховуючи положення ч. 1 ст. 30 ЦПК України, - дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, - як суду першої інстанції загальної юрисдикції на підставі ч. 1 ст. 30 ЦПК України, так як в даному випадку має місце виключна підсудність, тобто, - спір має слухатися виключно по місцю розташування нерухомого майна.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права.

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (далі - Позивачі) з 15 серпня 1995 року по даний час проживають у будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Факт проживання Позивачів у вищевказаному будинку з 15.08.1995 року підтверджується випискою з погосподарських книг, виданою виконавчим комітетом Кагарлицької міської ради від 07.06.2023 року № 52.

Житловий будинок у АДРЕСА_1 , - під літ. А,а,а1 - загальною площею 82 кв.м складається з: веранди під номером І площею 11,80 кв.м, кладової під номером II площею 5,60 кв.м.; коридору під номером 1 - площею 7,50 кв.м.; кухні під номером 2 - площею 9,10 кв.м.; житлової кімнати під номером 3 - площею 20,40 кв.м.; житлової кімнати під номером 4 - площею 13.80 кв.м.; житлової кімнати під номером 5 - площею 13,80 кв.м.;

На подвір`ї розташовані наступні господарські будівлі і споруди: сарай під літ. Б, вбиральня під літ: б, погріб під літ. В.

Згідно з довідками, виданими КП КОР «Київське обласне БТІ» 14.11.2022 року №2376 та 17.10.2022 року №2112, - станом до 01.01.2013 року реєстрація права власності на вищевказаний житловий будинок та господарські будівлі, - не проводилась.

Позивачі 27 років відкрито, безперервно та добросовісно користуються вищевказаним будинком, утримують його у належному стані.

Чинним законодавством визначено, що добросовісний володілець може набути у власність майно, у тому числі нерухоме, за умови дотримання встановлених вимог.

Згідно ч. 1 ст. 344 Цивільного кодексу України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном протягом п`яти років, - набуває право власності на це майно (надувальна давність), якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно п. 9 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 р. відповідно до частини першої статті 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК України.

При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке:

- володіння є дооросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності;

- володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні.

- вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна;

- володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. У разі втрати не із своєї волі майна його давнісним володільцем та повернення цього майна протягом одного року або пред`явлення протягом цього строку позову про його витребування, - набувальна давність не переривається (частина третя статті 344 ЦК України).

Не переривається набувальна давність, якщо особа, яка заявляє про давність володіння, є сингулярним чи універсальним правонаступником, оскільки в цьому разі вона може приєднати до часу свого володіння увесь час, протягом якого цим майном володіла особа, чиїм спадкоємцем (правонаступником) вона є (частина друга статті 344 ЦК України).

Згідно п. 11 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 р., - враховуючи положення статей 335 і 344 ЦК, право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі (а не особі, яка заявляє про давність володіння), а також на безхазяйну річ.

Згідно п. 13 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 р. можливість пред`явлення до суду позову про визнання права власності за набувальною давністю випливає з положень статей 15, 16 ЦК, а також частини четвертої статті 344 ЦК, згідно з якими захист цивільних прав здійснюється судом шляхом визнання права. У зв`язку з цим особа, яка заявляє про давність володіння і вважає, що у неї є всі законні підстави бути визнаною власником майна за набувальною давністю, має право звернутися до суду з позовом про визнання за нею права власності.

Відповідачем за позовом про визнання права власності за набувальною давністю є попередній власник майна або його правонаступник. У разі якщо попередній власник нерухомого майна не був і не міг бути відомим давнісному володільцю, то відповідачем є орган, уповноважений управляти майном відповідної територіальної громади.

Визначаючи умови набуття права власності за набувальною давністю, Верховний Суд у постанові від 01.08.2018 р. у справі № 201/12550/16-ц вказав, що лише за наявності таких умов можливе набуття права власності на чужі речі: законний об`єкт володіння, добросовісність володіння, відкритість володіння, давність володіння та його безперервність (строк володіння). Для набуття права власності за набувальною давністю всі вказані умови повинні бути наявними у сукупності".

Верховний Суд у постанові від 14.05.2019 р. у справі № 910/17274/17 серед умов набуття права власності за набувальною давністю виокремив такі:

- наявність суб`єкта, який здатний певний об`єкт набути у власність;

- законність об`єкта володіння;

- добросовісність заволодіння;

- відкритість володіння чужим майном;

- безперервність володіння;

- сплив установлених строків володіння.

Добросовісність особи має існувати саме на момент заволодіння нею чужим майном, що є однією з умов набуття права власності на таке майно за набувальною давністю. Після заволодіння чужим майном подальше володіння особою таким майном має бути безтитульним, тобто таким фактичним володінням, яке не спирається на будь-яку правову підставу володіння чужим майном. Володіння майном на підставі певного юридичного титулу виключає застосування набувальної давності" (постанова Верховного Суду від 14.05.2019 р. у справі №910/17274/17).

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав" від 07.02.2014 р. № 5 "володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна".

Строк, після спливу якого особа можу набути нерухоме майно у власність за набувальною давністю, - становить 10 років. Безперервність володіння означає, що особа володіє об`єктом нерухомості протягом визначеного строку.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 10.02.2020 р. у справі № 923/82/19, набуття відповідною особою права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх указаних вище умов у сукупності.

Отже, виходячи зі змісту ст. 344 Цивільного кодексу України, вищевказаних постанов Пленуму ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ та Верховного Суду, умовами для визнання за особою права власності на нерухоме майно за набувальною давністю є: добросовісність заволодіння чужим майном; відкритість володіння; безперервність володіння; сплив установлених строків володіння.

Як зазначалося вище, Позивачі 27 років відкрито, добросовісно та безперервно користуються житловим будинком за адресою: АДРЕСА_1 .

Тобто, - Позивачі не приховували факт знаходження майна в їхньому володінні, вони не знали і не могли знати про відсутність у них підстав для набуття права власності на будинок, а також їхнє володіння не переривалось протягом всього строку набувальної давності. Отже, -Позивачами дотримано умов, які дають підстави для визнання за ними права власності на вказаний будинок в судовому порядку за набувальною давністю.

Слід також зазначити, що за час фактичного володіння та користування Позивачами житловим будинком, ніхто не заявляв свої права на нього. Наведене, а також тривалість володіння Позивачами зазначеним нерухомим майном, - дають підстави вважати, що особи, які могли б мати майнові права або законні інтереси на зазначений житловий будинок відсутні.

Позивачами було за власний кошт виготовлено технічний паспорт на будинок, що в сукупності з зазначеними вище обставинами дає підстави для визнання за Позивачами право власності на нього.

Пунктом 9 ст. 37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав та їх обтяжень» встановлено, що підставою для державної реєстрації прав, зокрема, є рішення суду, що набрало законної сили, щодо права власності та інших речових прав на нерухоме майно.

Отже, оскільки Позивачами дотримано усіх необхідних умов для визнання за ними права власності на житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 за набувальною давністю, - у суду є усі підстави для задоволення позовних вимог та визнання за Позивачам права власності на вищевказаний будинок з надвірними будівлями та спорудами.

Враховуючи вищевикладене, керуюччись Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ №5 від 07.02.2014 р., ст. ст. 328, 344, 355, 356, 357 Цивільного кодексу України, ст. 3, 15, 118, 119, п. 2 ч. 1 ст. 258, 259, 263, 264, 265, 268 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Кагарлицької міської ради Київської області, - про визнання права власності на житловий будинок за набувальною давністю, - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженкою село Халча Кагарлицького району Київської області, громадянкою України, паспорт громадянки України серії НОМЕР_1 , виданий 27 листопада 2009 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_2 ), право власності на 1/2 житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , (технічний паспорт на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами від 09.11.2022 року, інвентаризаційна справа № 398, реєстровий номер Т101:7731 7271 5113 7832), - за набувальною давністю.

Визнати за ОСОБА_2 , ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженкою с. Халча Кагарлицького району Київської області, громадянкою України, паспорт громадянки України № НОМЕР_3 , виданий 14.12.2018 року органом 3231, РНОКПП: НОМЕР_4 ), право власності на 1/2 житлового будинку з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , (технічний паспорт на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами від 09.11.2022 року, інвентаризаційна справа № 398, реєстровий номер Т101:7731 7271 5113 7832), - за набувальною давністю.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області, а учасниками процесу, які не були присутні під час проголошення рішення, - протягом тридцяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: Закаблук О.В.