Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/5417/23
Провадження № 2/357/1796/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" жовтня 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді - Бондаренко О. В., при секретарі - Кононюку П.О., розглянувши у підготовчому засіданні клопотання позивача, про призначення комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання ліцензійного договору недійсним,

В С Т А Н О В И В:

09.05.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати недійсним Ліцензійний договір № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015, який нібито укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та покласти на відповідача судові витрати.

12.05.2023 судом прийнято до розгляду позовну заяву, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Позивач - ОСОБА_1 разом з позовною заявою, подав до суду клопотання, про призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи, мотивуючи тим, що він звернувся до суду із позовною заявою про визнання недійсним Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015. Підставами визнання недійсним ліцензійного договору, який нібито було укладено між ним та ОСОБА_2 визначено те, що підписи, які виконано в договорі та додатку № 2 від його імені, йому не належать і ним не виконувалися. Це свідчить про те, що невідома особа, яка здійснила укладання договору нібито від його імені шляхом підписання, не мала жодних повноважень від нього на таке підписання, а також про беззаперечне порушення його волевиявлення на укладання такого договору. Такі обставини є найсуттєвішими підставами для вирішення судом питання про визнання недійсним ліцензійного договору. При цьому встановлення чи спростування факту вчинення підпису на ліцензійному договорі та додатку № 2 від його імені ним самим чи іншою особою потребує спеціальних знань, якими сторони справи та суд не володіють. Оскільки він не підписував ліцензійний договір та додаток № 2 та внаслідок цього йому не було відомо про існування такого договору взагалі, в його розпорядженні відсутній оригінал ліцензійного договору, а відповіді на запит щодо його надання іншою стороною договору не надано. Відтак він не мав можливості замовити особисто проведення експертного дослідження з метою надання його суду. При цьому, відповідно до п.1.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012р. № 1950/5), до орієнтовного переліку вирішуваних питань, що можуть бути поставлені під час проведення почеркознавчої експертизи, відноситься, зокрема, таке: «Чи виконано підпис від імені особи (прізвище, ім`я, по батькові особи, від імені якої зазначено підпис) у документі (назва документа та його реквізити, графа, рядок) тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?». Згідно з п.п. 3.4.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, основними завданнями експертизи матеріалів документів (технічної експертизи документів) є визначення абсолютного часу виконання штрихів рукописних записів у документах. Тому, просив призначити у справі комплексну судово-почеркознавчу та судово-технічну експертизу Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015, проведення якої доручити Київському науково-дослідному експертно - криміналістичному центру МВС України.

27.06.2023 представник відповідача, адвокат Чернобай Олег Валерійович, подав до суду заперечення проти клопотання про призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи, обґрунтовуючи тим, що наразі в провадженні Північного апеляційного господарського суду знаходиться справа №911/974/20 за позовом ФОП ОСОБА_3 до ПФ «Степаненко і К» про стягнення боргу, яка розглядалась по першій інстанції Господарським судом Київської області і в межах якої здійснювались почеркознавча і технічна експертиза, предметом яких було визнання справжності підпису ОСОБА_1 на відповідних договорах. Ця експертиза здійснювалась судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. В той же час у даній справі позивач просить призначити експертизу до Київського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України, але на думку відповідача, в разі прийняття судом рішення про необхідність призначення судової експертизи, доцільно призначати експертизу саме до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, експерти якого вже мають уявлення про почерк і підпис ОСОБА_1 , а отже проведення експертизи буде швидшим ніж в іншій судовій установі, що в кінцевому випадку призведе до пришвидшення розгляду справи судом. Також, зазначає, що оспорюваний договір має три сторінки на двох аркушах і додаток №2 від тієї ж дати на одній сторінці. Підписи ОСОБА_1 містяться на останній (третій) сторінці договору та на додатку. З додатку чітко випливає, що він стосується ліцензійного договору на використання торгівельної марки. При цьому, ОСОБА_1 немає інших торгівельних марок, ніж торгівельна марка за свідоцтвом України № НОМЕР_1 . Звідси, для встановлення факту того, що дійсно ліцензійний договір підписаний ОСОБА_1 і що він стосується передачі ОСОБА_2 права на використання торгівельної марки «ІНФОРМАЦІЯ_2» свідоцтву № НОМЕР_1 достатньо встановити, що на останній сторінці договору та на додатку №2 міститься підпис ОСОБА_1 . Тобто, достатньо проведення почеркознавчої експертизи. При цьому, проведення технічної експертизи документу (в результаті якої документ може бути суттєво пошкоджено або навіть знищено) абсолютно не потребується, оскільки позивачем не доведено існування між ним та відповідачем будь-яких інших ліцензійних договорів, а відтак підтвердження його підпису буде достатнім доказом легітимності і дійсності договору.

Представник позивача, адвокат Логінов Костянтин Еварестович, у підготовчому засіданні підтримав клопотання про призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи та просив його задовольнити у повному обсязі. Також, зазначив, що заперечення відповідача на клопотання про призначення експертизи, є безпідставним і необґрунтованим адже посилання відповідача на справу № 911/974/20, яка перебуває у провадженні Північного апеляційного господарського суду є недоречним, оскільки дана справа не має жодного відношення до справи № 357/5417/23, яка перебуває у Білоцерківському міськрайонному суді Київської області. Більше того, посилання відповідача на те, що є доцільним проводити експертизу саме у Київському науково-дослідному інституті судових експертиз є необґрунтованим, оскільки запропонована позивачем експертна установа має великий досвід у проведенні вказаної експертизи, який приймають до уваги інші установи. Щодо технічної експертизи, то визначення абсолютного часу виконання штрихів рукописних записів у даному ліцензійному договорі є вважливим, оскільки позивач вважає, що даний ліцензійний договір був створений безпосередньо у 2023 році. Крім того, комплексна експертиза встановить усі факти на які посилається позивач.

Представник позивача, адвокат Чиж Сергій Сергійович у підготовчому засіданні підтримав клопотання про призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи у повному обсязі.

Представник відповідача, адвокат Чернобай Олег Валерійович, у підготовчому засіданні заперечив проти клопотання про призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи, підтримав письмові заперечення у повному обсязі та зазначив, що доцільним буде призначити експертизу до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, адже вони вже аналізували підпис позивача та вказана установа внесена до додатку до інструкції, а експертної установи заявленої позивачем у додатку немає. Щодо технічної частини експертизи, то він вважає її передчасною, оскільки після почеркознавчого дослідження можна буде встановити необхідність її проведення. Крім того, слід поставити перед експертами питання і щодо підпису позивача на договорі від 13.10.2015.

Позивач та відповідач у підготовче засідання не з`явилися, про дату, час та місце засідання повідомлені належним чином, причини неявки суд не повідомили.

Суд, заслухавши учасників справи, оглянувши матеріали справи, при вирішенні клопотання виходить з наступного.

Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч.1 ч. 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 197 ЦПК України, у підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання щодо призначення у справі експертизи.

Відповідно до ст.103 ЦПК України, суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд.

Відповідно до ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта.

Аналіз зазначених норм права свідчить, що суд для з`ясування обставин, що мають значення у справі і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки чи ремесла, призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить визнати недійсним Ліцензійний договір № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015, який нібито укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та стверджує, що підписи, які виконано в договорі та додатку № 2 від його імені, йому не належать і ним не виконувалися.

Із наведеного вбачається, що встановлення чи спростування факту вчинення підпису на ліцензійному договорі та додатку № 2 позивачем є суттєвими підставами для вирішення судом питання про визнання недійсним ліцензійного договору, а для з`ясування вказаних обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право.

Судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства. (ст.1 Закону України «Про судову експертизу»).

Так, за ст.215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину вимог, які встановлені, зокрема, частинами ч.2, ч.3 ст.203 цього Кодексу, на які посилається позивач у позовній заяві.

Згідно п.п. 1.1. Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012р. № 1950/5), основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (літерних та цифрових) і підпису. Об`єктом почеркознавчої експертизи є почерковий матеріал, в якому відображені ознаки почерку певної особи у тому обсязі, в якому їх можна виявити для вирішення поставлених завдань. Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Згідно п. 3.4.2 Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998р. № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012р. № 1950/5), основними завданнями експертизи матеріалів документів (технічної експертизи документів) є визначення абсолютного часу виконання штрихів рукописних записів у документах.

Відповідач, заперечуючи проти призначення експертизи частково, зазначає, що експертизу необхідно призначити до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, адже експерти даної установи вже мають уявлення про почерк і підпис ОСОБА_1 , оскільки вже проводили експертизу в іншій справі. Також, зазначає, що підписи ОСОБА_1 містяться на останній (третій) сторінці договору та на додатку, а тому для встановлення факту того, що дійсно ліцензійний договір підписаний ним достатньо встановити, що на останній сторінці договору та на додатку №2 міститься підпис ОСОБА_1 , тобто, достатньо проведення почеркознавчої експертизи. При цьому, проведення технічної експертизи документу (в результаті якої документ може бути суттєво пошкоджено або навіть знищено) абсолютно не потребується та є передчасним.

Однак, враховуючи, що висновок експерта № 15/23 від 27.07.2023 за результатами проведення почеркознавчої експертизи, виконаний на замовлення представника відповідача, викликає сумнів у сторони позивача та сторонами не надані відповідні висновки експертів у технічній галузі, а для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд дійшов висновку, що для вирішення питання правомірності укладення оспорюваного Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015 та Додатку №2 до нього необхідні спеціальні знання у почеркознавчій та технічній галузі, адже для повного, всебічного і об`єктивного надання правової оцінки спору без дослідження таких обставин неможливо.

Тому, призначення у справі комплексної судово-почеркознавчої та судово-технічної експертизи і подальша оцінка судом висновку судового експерта як доказу матиме значення для розгляду й вирішення справи по суті, оскільки відомості, встановити які покликана комплексна судова експертиза, стосуються предмета спору.

В судовому засіданні у ОСОБА_1 було відібрано експериментальні зразки підпису і почерку (а.с. 117-132), його представниками долучено до матеріалів справи оригінали документів, які містять підписи останнього за 2015 рік (а.с. 206-221 та додаток до справи) та долучено до справи оригінал Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015 (розорюваний договір), оригінал Ліцензійного договору №01/15 про передачу прав на використання торговельної марки за свідоцтвом України НОМЕР_6 від 13.10.2015, які містять зразки досліджуваного підпису.

Також, суд вважає за можливе доручити проведення даної експертизи саме Київському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України (місцезнаходження: вул. Хохлових Сім`ї, буд. 5, м. Київ. 04119), як органу, уповноваженому проводити такі експертизи.

На вирішення експертизи слід поставити питання, відповідь на які нададуть можливість повно, всебічно і об`єктивно вирішити спір по суті.

Отже, враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що для всебічного, повного та об`єктивного дослідження усіх обставин справи, клопотання слід задовольнити у повному обсязі.

Щодо питання запропонованого представником відповідача про дослідження підпису позивача у договорі від 13.10.2015, то дане питання не стосується предмету даного спору, а вказаний договір є предметом у іншій справі, яка розглядається в порядку господарського судочинства.

Також, суд критично оцінює твердження представника відповідача в частині проведення технічної експерти, оскільки позивач посилається на вказаний доказ, як на обставину в підтвердження заявлених вимог, а оцінку доказам надає суд при ухваленні рішення у справі.

Слід зазначити, що згідно із ч. 4 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК України, у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування, якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.252 ЦПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Керуючись ст. 103, 104, 109, 252, 253, 353 ЦПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання позивача, про призначення експертизи, задовольнити.

Призначити у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визнання ліцензійного договору недійсним, комплексну судово-почеркознавчу та судово-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Київському науково-дослідному експертно- криміналістичному центру МВС України (місцезнаходження: вул. Хохлових Сім`ї, буд. 5, м. Київ. 04119), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.384, 385 КК України.

На вирішення експертизи поставити наступні питання:

1) Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у Ліцензійному договорі № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015, нібито укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , на сторінці 3 в рядку « ОСОБА_1 » тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

2) Яким способом виконано підпис від імені ОСОБА_1 на сторінці 3 в рядку « ОСОБА_1 » у Ліцензійному договорі № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015,нібито укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та чи не виконаний підпис з попередньою підготовкою та з використанням технічних засобів?

3) Чи виконані підписи у Ліцензійному договорі № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015 у той час яким датований документ, якщо ні, то в який період часу вони виконані?

4) Чи спостерігаються ознаки штучного зістарювання підписів у Ліцензійному договорі № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015?

5) Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 у Додатку № 2 до Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015, нібито укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , на сторінці 1 в рядку «Ліцензіар ОСОБА_1.» тією особою, від імені якої він зазначений, чи іншою особою?

6) Яким способом виконано підпис від імені ОСОБА_1 на сторінці 1 в рядку «Ліцензіар ОСОБА_1.» у Додатку № 2 до Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015, нібито укладеному між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та чи не виконаний підпис з попередньою підготовкою та з використанням технічних засобів?

7) Чи виконані підписи у Додатку № 2 до Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015 у той час, яким датований документ, якщо ні, то в який період часу вони виконані?

8) Чи спостерігаються ознаки штучного зістарювання підписів у Додатку № 2 до Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015?

Витрати за проведення експертизи покласти на позивача - ОСОБА_1 (дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_1 , тел. НОМЕР_3 / НОМЕР_4 , дані представника позивача: Логінов Костянтин Еварестович - тел. НОМЕР_5 ).

В розпорядження експертам надати матеріали цивільної справи № 357/5417/23, які містять умовно-вільні зразки підпису та почерку ОСОБА_1 , оригінал Ліцензійного договору № 1/15 про передачу прав на використання торговельної марки від 12.10.2015 та додатку №2 до нього (а.с. 138, 149), оригінал Ліцензійного договору №01/15 про передачу прав на використання торговельної марки за свідоцтвом України НОМЕР_6 від 13.10.2015 (у додатку), експериментальні зразки підпису та почерку, виконані ОСОБА_1 , почерк якого досліджується, відібрані для проведення дослідження (а.с. 117-132).

Провадження у справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала складена та проголошена 04.10.2023.

Суддя О. В. Бондаренко