У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2023 р. м. Кобеляки

Кобеляцький районний суд Полтавської області в складі:

судді - Мороз Т.М.,

секретаря судового засідання - Крейс О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в залі суду м. Кобеляки цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей, -

Встановив:

01.08.2023 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей.

Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 02.08.2023 року відкрито провадження у справі та призначено її розгляд на 06.09.2023 року в порядку спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 06.09.2023 року судове засідання відкладено в зв`язку з відсутністю відомостей про вручення судової повістки відповідачу ОСОБА_2 .

Розгляд справи відкладено на 03.10.2023 року.

Ухвалою Кобеляцького районного суду Полтавської області від 03.10.2023 року судове засідання відкладено в зв`язку з неявкою позивача ОСОБА_1 , яка будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила та не надала заяви про розгляд справи за її відсутності.

Розгляд справи відкладено на 16.11.2023 року.

Позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового засідання, в судове засідання не з`явилася, причини неявки не повідомила та не надала заяви про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч. 6 ст. 128 ЦПК України судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.

Судові повістки надсилалися стороні позивача на електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до клопотання, заявленого в позовній заяві, та шляхом направлення рекомендованих листів з повідомленням про вручення на вказану позивачем адресу для листування.

Дослідивши матеріали справи, суд робить такі висновки.

Згідно з частиною 1 статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з частинами 1, 3 статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до вимог частин 1, 2 статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом статей 43, 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Частинами 1, 2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Тобто, для продовження розгляду справи за відсутності позивача мають бути одночасно дотримані дві умови:

- від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності;

- нез`явлення позивача не перешкоджає розгляду справи.

Аналіз норм, вказаних у ч. 5 ст. 223, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дає підстави стверджувати, що за відсутності вказаних умов повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

У згаданих нормах законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки неодноразово робилися Верховним Судом (наприклад, у справі № 465/6555/16-ц від 28.10.2021, у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21) від 22.09.2021, у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20) від 11.03.2021, № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18) від 24.04.2019 тощо), а тому суд зобов`язаний враховувати їх при ухваленні відповідних рішень.

Оскільки залишення позову без розгляду не перешкоджає його з`явленню повторно, то постановляючи цю ухвалу суд враховує потенційні інтереси відповідача у продовженні розгляду справи, однак зауважує, що це не може бути вирішальним та переважати вимоги закону, яким прямо передбачені наслідки повторної неявки позивача та його представника в судове засідання, тим більше, що за клопотанням відповідачки явка позивача в судове засідання була визнана обов`язковою.

При цьому суд зауважує, що залишення заяви без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22 вересня 2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Таким чином, враховуючи, що позивач, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце судового розгляду, два рази поспіль в судове засідання не з`явилася, причини неприбуття та їх поважність не повідомила, заяву про розгляд справи за її відсутності не надала, суд приходить до висновку про необхідність залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 4, 13, 223, 257, 260, 261 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на неповнолітніх дітей - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до ч.2 ст. 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду або через Кобеляцький районний суд Полтавської області протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення ухвали.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя