провадження № 22-ц/824/7765/2023 суддя-доповідач у суді ІІ інстанції Березовенко Р.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня2023 року м. Київ

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати в цивільних справах:

головуючого судді -Березовенко Р.В.,
суддів:Лапчевської О.Ф., Мостової Г.І.,

з участю секретаряЩавлінського С.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , поданою представником - адвокатом Покутнім Олександром Миколайовичем, на протокольну ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 09 березня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (правонаступник відповідача ОСОБА_3 ) про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Дарницького районного суду міста Києва знаходиться позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (правонаступник відповідача ОСОБА_3 ) про поділ майна подружжя.

09 березня 2023 року на адресу Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання представника позивачки - адвоката Покутнього О.М. про поновлення строку на подання заяви про зміну предмету позову. Клопотання обґрунтоване тим, що відповідна заява позивача про зміну предмету позову належним чином подавалася представником позивача до Дарницького районного суду м. Києва 19 січня 2023 року до проведення і закриття підготовчого судового засідання у справі, а тому наявні всі підстави для поновлення процесуального строку, встановленого приписами ст. 49 ЦПК України для реалізації права на збільшення або зменшення розміру позовних вимог, зміни предмету або підстав позову.

Протокольною ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 09 березня 2023 року відмовлено у поновленні строку на подання заяви про зміну предмету позову та повернуто заяву без розгляду (а.с.162).

Не погодившись з указаною протокольною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 , через представника - адвоката Покутнього Олександра Миколайовича,подала апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на порушення та неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, не з`ясування всіх фактичних обставин справи, просила скасувати протокольну ухвалу та постановити нову, якою задовольнити клопотання представника позивача та поновити процесуальний строк для подання заяви про зміну предмету позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що у межах підготовчого судового засідання, 19 січня 2023 року, завчасно, перед судовим засіданням представником позивача до суду через офіційну електронну адресу Дарницького районного суду м.Києва було подано заяву про зміну предмету позову з додатками про направлення даного процесуального документу сторонам. Про подачу заяви про зміну предмету позову представником позивача було оголошено судді безпосередньо у підготовчому судовому засіданні, натомість суддя, не перевіривши електронну пошту суду, повернула відповідну заяву позивача про зміну предмету позову та закрила підготовче судове засідання, процесуально позбавивши права позивача на зміну предмету позову, та позбавивши сторону позивача можливості захищати свої права в ефективний спосіб.

Апелянт звертає увагу апеляційного суду на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 07 грудня 2022 року у справі № 522/7002/17 щодо обов?язку суду перевіряти електронну пошту та реєструвати надіслані на неї документи, підписані ЕЦП.

Зазначає, що з метою встановлення обставин подачі заяви про зміну предмету позову із додатками на електронну адресу суду у день проведення підготовчого судового засідання, тобто 19 січня 2023 року, представником позивача адвокатом О.Покутнім 26 січня 2023 року на адресу суду першої інстанції було подано адвокатський запит. Зі змісту відповіді, одержаної на адвокатський запит від 23 лютого 2023 року, вбачається, що 19 січня 2023 року на офіційну електронну адресу Дарницького районного суду з електронної адреси «» надходила заява про зміну предмету позову з додатками у формі фотокопій квитанцій про направлення іншим сторонам у справі №753/11522/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Таким чином, на думку апелянта, із відповіді керівника апарату Дарницького районного суду м.Києва вбачається, що в день закриття підготовчого судового засідання, тобто 19 січня 2023 року представник позивача ОСОБА_1 направляв на офіційну електронну адресу суду відповідну заяву про зміну предмету позову із додатками у формі квитанцій про направлення іншим сторонам у справі. Відтак вважає, що у суду першої інстанції були відсутні підстави повертати відповідну заяву без розгляду у зв`язку із тим, що вона була подана належним чином у межах підготовчого судового засідання.

Апелянт зазначає, що як на причину пропуску строку для подання заяви про збільшення позовних вимог і зміну предмету позову представник позивача ОСОБА_4 адвокат Покутній О.М. посилався на відповідь Дарницького районного суду м.Києва від 23.02.2023 року. Натомість, не зважаючи на наявність поважних причин для поновлення процесуального строку для подачі заяви про зміну предмету позову, суд першої інстанції незаконно та необґрунтовано відмовив у поновленні процесуального строку, відповідно, така ухвала, на думку апелянта, підлягає скасуванню із постановленням нової ухвали про задоволення клопотання про поновлення процесуального строку або направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

В ухвалі про відкриття апеляційного провадження учасникам справи було надано строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

18 квітня 2023 року на адресу Київського апеляційного суду надійшов відзив відповідачки на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , поданий представником - адвокатом Янчик Маріанною Іванівною. У вказаному відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача просила залишити ухвалу суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

При цьому зазначає, що з протоколу судового засідання від 19 січня 2023 року вбачається, що апелянтом (сторінка матеріалів справи 64-65, час початку вчинення запису 14 год 25 хвилин), у залі судового засідання було відкликано заяву про зміну предмету позову та уточнену позовну заяву, подану 12.12.2022 року, та в залі судового засідання 19.01.2023 подана нова заява про збільшення позовних вимог та усно заявлена заява про зміну предмету позову. Зазначає, що заяву судом було повернуто, оскільки вона не відповідає вимогам ч.5 ст. 49 ЦПК України (відсутні докази її направлення сторонам). У протоколі судового засідання, як і на аудіозаписі судового засідання від 19.01.2023 року, відсутня інформація про те, що апелянт повідомив суд про надсилання до судового засідання на офіційну електронну адресу Дарницького районного суду м. Києва саму заяву із доказами направлення її сторонам та відсутнє прохання перевірити електронну адресу суду на підтвердження наявності доказів направлення заяви сторонам з метою вирішення питання про її долучення. Також, у судовому засіданні 19.01.2023 було винесено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті. Надалі, як вбачається з матеріалів справи, апелянтом після судового засідання, через канцелярію суду було подано заяву про зміну предмету позову без доказів направлення сторонам та без додатків, про що складено відповідний акт працівником канцелярії. Представник відповідача звертає увагу апеляційного суду на те, що зі змісту проставленого штампу вхідної кореспонденції вбачається час подачі документу - 15 година 01 хвилина дата 19.01.2023.

Також, апелянтом в той же день, як вбачається з проставленого штампу вхідної кореспонденції о 16 годині 04 хвилини було подано ще один документ з назвою «заява про зміну предмету позову» з додатком - роздруківкою з електронної пошти адвоката представника позивача Покутнього А. з доказами направлення (копії квитанцій) Заяви відповідачу. Як вбачається з роздруківки вказаний електронний лист надісланий на офіційну електронну адресу Дарницького районного суду м. Києва для судді Лужецької О.Р., час надсилання - 16 година 02 хвилини 19.01.2023 року, про що апелянта також було повідомлено листом Дарницького районного суду м. Києва від 09.02.2023 року № 5/57/2023, що міститься в матеріалах справи.

На думку сторони відповідача, вищевикладене свідчить про те, що апелянтом було надіслано заяву на електронну адресу суду із начебто доказами її направлення сторонам після судового засідання, що відбулось 19 січня 2023 року, а не як зазначено в апеляційній скарзі до нього.

Наголошує, що надалі апелянт намагався у наступних судових засіданнях подати заяву, однак докази надсилання стороні Відповідача її копії, як і обґрунтованого клопотання про пропуск процесуального строку на її подачу, подано не було. Окрім того, звертає увагу суду на те, що апелянт намагався ввести суд в оману щодо наявності доказу направлення копії Заяви відповідачу шляхом подачі квитанції про начебто надсилання листа на адресу Відповідача. Вказує, що відповідач дійсно отримав від Апелянта поштовий конверт із рекомендованим повідомленням про вручення, який був повністю пустий, про що у відділенні поштового зв`язку у присутності керівника відділення було складено відповідний акт, який долучений до матеріалів справи.

У судовому засідання представник апелянта просив апеляційну скаргу задовольнити на наведених у ній доводах.

Представник відповідача просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а судове рішення без змін.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без задоволення, виходячи з такого.

Відмовляючи у задоволенні клопотання про поновлення строку на подання заяви про зміну предмету позову та залишаючи заяву про зміну предмету позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що станом на судове засідання 19 січня 2023 року суду не було надано доказів направлення заяви про зміну предмету позову іншим учасникам справи, а тому заяву слід залишити без розгляду.

Оцінюючи висновки суду першої інстанції, колегія суддів виходить з такого.

Згідно з вимогами ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За правилами ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до ч. 1 ст. 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з ч. 2 ст. 127 ЦПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до ч.ч 3-4 ст. 127 ЦПК України якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Згідно з ч. 6 ст. 127 ЦПК України пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Згідно з ч. 3 ст. 49 ЦПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 49 ЦПК України у разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Як вбачається зі змісту клопотання представника позивача про поновлення строку на подання заяви про зміну предмету позову, клопотання мотивоване тим, що у межах підготовчого судового засідання, 19 січня 2023 року, завчасно, перед судовим засіданням представником позивача до суду через офіційну електронну адресу Дарницького районного суду м.Києва було подано заяву про зміну предмету позову з додатками про направлення даного процесуального документу сторонам. Про подачу заяви про зміну предмету позову представником позивача було оголошено судді безпосередньо у підготовчому судовому засіданні, натомість суддя, не перевіривши електронну пошту суду, повернула відповідну заяву позивача про зміну предмету позову та закрила підготовче судове засідання, процесуально позбавивши права позивача на зміну предмету позову, та позбавивши сторону позивача можливості захищати свої права в ефективний спосіб.

Зазначає, що з метою встановлення обставин подачі заяви про зміну предмету позову із додатками на електронну адресу суду у день проведення підготовчого судового засідання, тобто 19 січня 2023 року, представником позивача адвокатом О.Покутнім 26 січня 2023 року на адресу суду першої інстанції було подано адвокатський запит. Зі змісту відповіді, одержаної на адвокатський запит від 23 лютого 2023 року, вбачається, що 19 січня 2023 року на офіційну електронну адресу Дарницького районного суду з електронної адреси «» надходила заява про зміну предмету позову з додатками у формі фотокопій квитанцій про направлення іншим сторонам у справі №753/11522/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Таким чином, на думку представника позивача, із відповіді керівника апарату Дарницького районного суду м.Києва вбачається, що в день закриття підготовчого судового засідання, тобто 19 січня 2023 року представник позивача ОСОБА_4 направляв на офіційну електронну адресу суду відповідну заяву про зміну предмету позову із додатками у формі квитанцій про направлення іншим сторонам у справі. Тому у суду були відсутні підстави повертати відповідну заяву без розгляду у зв`язку з тим, що вона була подана належним чином і в межах підготовчого засідання.

Апеляційним судом було досліджено робочу копію технічного запису судового засідання від 19 січня 2023 року, яке тривало з 14 год 25 хв по 14 год 41 хв, та встановлено, що підставою повернення представнику позивача заяви про зміну предмету позову було невиконання представником позивача положень ч. 5 ст. 49 ЦПК України щодо надання доказів направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи.

Також апеляційним судом встановлено, що матеріали справи містять дві заяви представника позивача про зміну предмету позову, які зареєстровані судом першої інстанції 19 січня 2023 року о 15 год 01 хв та 19 січня 2023 року о 16 год 04 хв, тобто після закриття судового засідання від 19 січня 2023 року (а.с.72-75, а.с.80-83).

При цьому колегія суддів бере до уваги, що до заяви представника позивача про зміну предмету позову, зареєстрованої судом першої інстанції 19 січня 2023 року о 15 год 01 хв, Дарницьким районним судом м. Києва складено акт про відсутність додатку: копії заяви про зміну предмету позову (докази надсилання заяви сторонам) (а.с.76).

Натомість заява представника позивача про зміну предмету позову, яка зареєстрована судом першої інстанції 19 січня 2023 року о 16 год 04 хв містить додаток до заяви про зміну предмету позову, зі змісту якого апеляційним судом встановлено, що такий додаток надіслано на електронну адресу Дарницького районного суду м. Києва 19 січня 2023 року о 16 годині 02 хвилини (а.с.84), що підтверджує факт відсутності доказів направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи станом на час закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до розгляду 19 січня 2023 року о 14 год 41 хв.

Таким чином, станом на час вирішення судом першої інстанції питання про прийняття заяви представника позивача про зміну предмету позову (19 січня 2023 року о 14 год 32 хв) така заява не відповідала вимогам ч. 5 ст. 49 ЦПК України, що є підставою для повернення такої заяви заявнику.

Отже, ураховуючи встановлені обставини, суд першої інстанції дійшов мотивованого висновку про відсутність поважних причин для поновлення пропущеного представником позивача строку на подання заяви про зміну предмету позову 09 березня 2023 року.

Доводи апеляційної скарги про незаконність та необґрунтованість оскаржуваного судового рішення, порушення судом норм процесуального та матеріального права при його постановленні, на переконання апеляційного суду, не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи.

Згідно ст. 375 ЦПК України, апеляційний суд залишає без задоволення апеляційну скаргу, а судове рішення суду першої інстанції без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуване судове рішення не підлягає скасуванню, як таке, що постановлене з додержанням вимог закону.

Керуючись ст. ст. 374, 375, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником - адвокатом Покутнім Олександром Миколайовичем, на протокольну ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 09 березня 2023 року - залишити без задоволення.

Протокольну ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 09 березня 2023 року- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених статтею 389 Цивільного процесуального кодексу України.

Головуючий: Р.В. Березовенко

Судді: О.Ф. Лапчевська

Г.І. Мостова