УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю секретаря судового засідання Отруби В. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 , про розірвання шлюбу.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 липня 2021 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 03 серпня 2021 року вищевказану позовну заву було залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали 27 жовтня 2021 року позивачем надано до суду додані до позовної заяви документи, копія позовної заяви та копії додатків до неї (письмових доказів), засвідчені у порядку, визначеному законом.

Після виконання позивачем вимог ухвали про залишення позову без руху, 01 грудня 2021 року ухвалою цього ж суду в указаній справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін за вищевказаним позовом.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 28 листопада 2022 року змінено порядок судового провадження та постановлено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Призначено перше судове засідання на 30 січня 2023 року о 09-30 год.

30 січня 2023 року судове засідання було відкладено на 21 квітня 2023 року о 10?30 год., оскільки сторони в судове засідання не з`явилися та у суду були відсутні відомості про їх належне повідомлення про дату, час та місце судового засідання.

21 квітня 2023 року судове засідання було відкладено на 23 червня 2023 року о 09?30 год. у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, які були належним чином повідомленні про дату, час та місце судового засідання на підставі пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України, що підтверджується конвертами, які повернулися на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою».

23 червня 2023 року справу було знято з розгляду у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці. Наступне судове засідання призначено на 29 вересня 2023 року о 10-30 год.

29 вересня 2023 року судове засідання було відкладено на 11 грудня 2023 року о 16?30 год. у зв`язку з неявкою сторін в судове засідання, які були належним чином повідомленні про дату, час та місце судового засідання на підставі пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України, що підтверджується конвертами, які повернулися на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою».

Крім того, 11 грудня 2023 року сторони в судове засідання також не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання на підставі пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України, що підтверджується конвертами, які повернулися на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», про поважність причин неявки суду невідомо.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом установлено, що справа в провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває з липня 2021 року.

За період розгляду справи, позивач, будучи повідомленою належним чином про дату, час та місце судових засідань належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи конвертами, які повернулися на адресу суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою», жодного разу не з`явилася у призначені судові засідання.

Таким чином, двічі поспіль у судові засідання, які були призначені на 29 вересня 2023 року та 11 грудня 2023 року позивач в судові засідання не з`явилася. Будь-яких клопотань щодо розгляду справи у її відсутність чи відкладення розгляду справи з поважних причин до суду не подавала.

Згідно із статтею 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, справа тривалий час перебуває на розгляді в суді, її розгляд неодноразово відкладався, позивач, будучи повідомленою про дату і час розгляду справи, двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, заяву про розгляд у її відсутність не надала.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21), від 26 квітня 2023 року у справі № 758/14353/17 (провадження № 61-2650св23).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також той факт, що позивач протягом двох з половиною років перебування справи в провадженні на жодне з п`яти судових засідань не з`явилася, про які повідомлялася належним чином, тобто двічі поспіль не з`явилася у судові засідання, з клопотанням про розгляд справи у її відсутність не зверталася, суд приходить до висновку про недобросовісне користування стороною позивача своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи, а тому зважаючи на повторну неявку позивача в судове засідання, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, остання має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

З огляду на викладене, керуючись статтями 13, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна