Провадження № 2/761/7059/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2023 року Шевченківський районний суд міста Києва під головуванням судді Матвєєвої Ю.О., за участю секретаря судового засідання Каніковського Б.А., представника відповідача Глущенко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві на стадії підготовчого розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої майну посадовою особою органу державної влади,

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої майну посадовою особою органу державної влади.

Ухвалою судді Шевченківського районного суду м. Києва Матвєєвої Ю.О. від 25.04.2023 року справу призначено в підготовче засідання в порядку загального позовного провадження.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. 13.11.2023 року через канцелярію суду від позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з його хворобою.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявила клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою в судове засідання позивача.

Представник Державної казначейської служби в судове засідання не з`явився, у відзиві, який було ним подано через канцелярію суду 12.06.2023 року, просив, серед іншого, розглядати справу в його відсутність.

Суд, вислухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що в останні два судових засідання, які були призначені на 25.10.2023 року та 14.11.2023 року позивач не з`явився, був повідомлений належним чином про час та місце розгляду справи.

В судове засідання, яке було призначене на 25.10.2023 року, позивач не з`явився, 24.10.2023 року через канцелярію суду від позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи у зв`язку з його хворобою.

Суд, з огляду на обставини, викладені в заяві, відклав розгляд справи на 14.11.2023 року.

13.11.2023 року через канцелярію суду від позивача надійшла заява про відкладення судового засідання, призначеного на 14.11.2023 року у зв`язку з його хворобою. При цьому, ніяких доказів звернення за медичною допомогою позивачем не надано.

Суд зазначає, що подані позивачем заяви про відкладення судових засідань підтверджують його обізнаність про дату, час та місце розгляду справи.

На підставі частин першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до частини третьої статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 223 ЦПК України визначено наслідки неявки в судове засідання учасника справи.

Відповідно до частини п`ятої статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

За змістом вказаних положень цивільного процесуального законодавства суд повинен постановити ухвалу про залишення заяви без розгляду за наявності одночасно наступних умов: позивач повторно послідовно не з`явився в засідання; при цьому позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце вказаних засідань; від позивача не надійшло клопотання про розгляд позовної заяви за його відсутності.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (ALIMENTARIA SANDERS S.A. V. SPAIN, № 11681/85, § 35, ЄСПЛ, від 07 липня 1989 року).

У пункті 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строк.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України, суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 30 червня 2022 року у справі № 461/1190/21, від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17, 10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18, 07 жовтня 2019 року у справі № 612/403/16-ц, від 26 вересня 2019 року у справі № 295/19734/13-ц, від 20 червня 2019 року по справі № 522/7428/15, від 06 червня 2019 року у справі № 760/3301/13-ц, від 22 травня 2019 року у справі № 310/12817/13, від 28 лютого 2019 року у справі № 752/9188/13-ц, від 24 жовтня 2018 року у справі № 69/347/16-ц та від 20 вересня 2018 року у справі № 756/8612/16-ц.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги той факт, що позивач належним чином повідомлявся про розгляд справи, позивач повторно не з`явився в судове засідання, не подав заяви про розгляд справи в його відсутності, суд вважає, що позовну заяву слід залишити без розгляду, що не позбавляє позивача права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Керуючись п.3 ч.1 ст.257, 353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві, Державної казначейської служби України про відшкодування шкоди, завданої майну посадовою особою органу державної влади - залишити без розгляду на підставі пункту 3 частини 1 статті 257 ЦПК України.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду не позбавляє його права на повторне звернення до суду з аналогічним позовом.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Повний текст ухвали виготовлено 17.11.2023 року.

Суддя Ю.О. Матвєєва

14 листопада 2023 року