Справа № 390/1993/23
Провадження №2-н/390/166/23
УХВАЛА

про відмову у видачі судового наказу

"09" листопада 2023 р. Суддя Кіровоградського районного суду Кіровоградської області Бойко І.А., розглянувши заяву Комунального підприємства «Велико-Дальницьке виробниче управління житлово-комунального господарства»про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

КП «В. Дальницьке ВУЖКГ» звернулося до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з житлово-комунальних послуг у сумі 11456,87 грн і судового збору 268,40 грн.

На виконання вимог ч.5 ст.165 ЦПК України до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи направлено звернення суду щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи боржника ОСОБА_1 .

За відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Кіровоградській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не значиться.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 ЦПК України, позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачене законом.

Відповідно до норм ЦПК України існує загальна підсудність справ за місцезнаходженням відповідача (ст. 27 ЦПК України), альтернативна підсудність за вибором позивача (ст.28 ЦПК України) та виключна підсудність (ст. 30 ЦПК України).

Відповідно до ч.1 ст.30 ЦПК України вимоги, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.165 ЦПК України, суддя відмовляє у видачі судового наказу, якщо заяву подано з порушенням правил підсудності.

У постанові від 10 квітня 2019 року у справі № 638/1988/17 Верховний Суд зазначив, що житлово-комунальні послуги надаються за місцем знаходження нерухомого майна, а тому позови про стягнення заборгованості з їх оплати повинні пред`являтися за місцем знаходження цього майна за правилами виключної підсудності.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07 липня 2020 року у справі № 910/10647/18 вказала на те, що виключна підсудність застосовується до тих позовів, вимоги за якими стосуються нерухомого майна як безпосередньо, так і опосередковано, а спір може стосуватися як правового режиму нерухомого майна, так і інших прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном.

У постанові від 16 лютого 2021 року у справі № 911/2390/18 Велика Палата Верховного Суду зробила висновок про те, що словосполучення "з приводу нерухомого майна" необхідно розуміти таким чином, що правила виключної підсудності поширюються на будь-які спори, які стосуються прав та обов`язків, що пов`язані з нерухомим майном. У таких спорах нерухоме майно не обов`язково виступає як безпосередньо об`єкт спірного матеріального правовідношення. Тому до спорів, предметом яких є стягнення заборгованості, яка виникла внаслідок невиконання зобов`язань за договором, який укладений щодо користування нерухомим майном, поширюються норми про виключну підсудність.

Наведене свідчить, що вимоги про стягнення заборгованості з оплати за житлово-комунальні послуги повинні розглядатись за правилами виключної підсудності за місцезнаходженням нерухомого майна.

Матеріали справи свідчать про те, що заявленою вимогою у даній справі є стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, які надавалися до будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Враховуючи те, що заява подана з порушеннями вимог статті 165 ЦПК України, суд вважає необхідним відмовити у видачі судового наказу.

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у видачі судового наказу за заявою Комунального підприємства «Велико-Дальницьке виробниче управління житлово-комунального господарства»про видачу судового наказу про стягнення заборгованості з житлово-комунальних послуг з ОСОБА_1 .

Роз`яснити заявнику, що відмова у видачі судового наказу з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 8, 9 частини першої статті 165 цього Кодексу, не є перешкодою для повторного звернення з такою самою заявою в порядку, встановленому цим розділом, після усунення її недоліків. У разі відмови у видачі судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред`явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору, сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу, зараховується до суми судового збору, встановленої за подання позовної заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.А. Бойко