П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2023 року місто Київ

справа №756/19153/21

провадження№22-ц/824/11418/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Онопрієнко К.С.

сторони:

позивач - ОСОБА_1

відповідач - приватний виконавець виконавчого округу міста Києва

Чижик Андрій Павлович

відповідач - Державне підприємство "СЕТАМ"

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Оболонського районного суду м.Києва від 15 травня 2023 року, ухвалене у складі судді Жука М.В. В.В.,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Чижика А.П., ДП «СЕТАМ», треті особи ОСОБА_2 , Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної державної адміністрації, про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів, свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів та державної реєстрації права власності.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 30 січня 2014 року у справі № 756/16790/13-ц в рахунок погашення заборгованості в розмірі 808 729 грн. 40 коп., що утворилася за кредитними договорами №014/3796/82/64377 від 15 листопада 2007 року, №8 від 19 вересня 2008 року, укладеними нею з ВАТ «Райффайзен Банк «Аваль», звернуто стягнення на предмет іпотеки - належну їй на праві власності квартиру АДРЕСА_1 . 9 січня 2020 року ДП «Сетам» проведено електронні торги з реалізації предмета іпотеки, за результатами яких сформовано протокол №459702, згідно якого переможцем торгів визнано ОСОБА_2 .

Оскільки проведення електронних торгів здійснено з порушенням норм чинного законодавства, зокрема порушено Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», яким не можна примусово стягнути (відчужити без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави та виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами-резидентами України в іноземній валюті; приватним виконавцем Чижиком А.П. в порушення вимог Інструкції з організації примусового виконання рішень не отримано дозвіл органу опіки та піклування на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти; організатором прилюдних торгів не повідомлено її про день, час і місце проведення прилюдних торгів належним чином.

З урахуванням зміни предмету позову, ОСОБА_1 просила суд визнати недійсними електронні торги по лоту № 395329 з реалізації предмета іпотеки - квартири АДРЕСА_1 ; визнати недійсним протокол ДП «Сетам» проведення електронних торгів №459702 від 9 січня 2020 року по лоту №395329; визнати недійсним свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, нотаріальний бланк серії НОВ №904536, серія та номер: 14, виданий 3 лютого 2020 року приватним нотаріусом КМНО Гурченок Н.І.; скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень приватного нотаріуса КМНО Гурченок Н.І., індексний номер 50940508 від 3 лютого 2020 року; скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про право власності №35306287 від 3 лютого 2020 року здійснений приватним нотаріусом КМНО Гурченок Н.І. на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень №50940508 від 3 лютого 2020 року.

Ухвалою Оболонського районного суду міста Києва від 07 червня 2022 року, яка відповідно до ч.ч. 4, 5 ст. 259 ЦПК України занесена до протоколу судового засідання, залучено до участі у справі в якості третьої особи ПАТ «Райффайзен Банк «Аваль».

Рішенням Оболонського районного суду м.Києва від 15 травня 2023 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Чижика А.П., ДП "СЕТАМ", треті особи: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_2 , АТ "Райффайзен Банк", про визнання електронних торгів недійсними, визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, не відповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права. З висновком суду першої інстанції апелянт не погоджується, оскільки при вирішення спору в рамках даної справи ним було порушено норми процесуального права. До участі в даній справі позивачем залучено всіх учасників електронних торгів: в якості відповідачів приватного виконавця і ДП «Сетам», третю особу - ОСОБА_2 (переможця електронних торгів). Суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні позовних вимог без здійснення розгляду справи по суті.

У відзиві на апеляційну скаргу третя особа ОСОБА_3 просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції як законне і обґрунтоване залишити без змін.

Також, представник АТ «Райффайзен Банк Аваль» у відзиві на апеляційну скаргу просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції як законне і обґрунтоване залишити без змін.

В судовому засіданні представник третьої особи ОСОБА_2 заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив судове рішення залишити без змін.

Представник третьої особи АТ «Райффайзен Банк Аваль» заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив судове рішення залишити без змін. ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася вдруге, про місце, день і час розгляду справи була повідомлена, подала до суду повідомлення, в якому просила перенести розгляд справи, до закінчення системно-камеральної перевірки АТ «Райффайзен Банк». Суд не знайшов підстав для відкладення розгляду справи, визнавши причини, з яких апелянт просила перенести розгляд справи, неповажними.

Відповідачі: приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Чижик А.П., ДП «Сетам», третя особа: Служба у справах дітей та сім`ї Оболонської районної в м.Києві державної адміністрації в судове засідання не з`явилися, про місце, день і час засідання суду були повідомлені шляхом направлення судових повідомлень на їх офіційні електронні адреси (а.с.152, 154, 155), причини своєї неявки не повідомили, у зв`язку з чим колегія суддів вважала за можливе розглянути справу у їх відсутність відповідно до вимог ч.2 ст.372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

В силу вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом установлено, що заочним рішенням Оболонського районного суду міста Києва від 30 січня 2014 року в рахунок погашення заборгованості у розмірі 808 729,40 грн, що утворилася за кредитними договорами №014/3796/32/64377 від 15 листопада 2007 року та №8 від 19 вересня 2008 року, які укладено Ват «Райффайзен банк аваль» та ОСОБА_1 , звернути стягнення на предмет іпотеки - квартиру АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_1 на праві власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації 05 червня 2000 року на підставі наказу від 24 травня 2000 року №650-С/К. Визначено спосіб реалізації предмета іпотеки - квартири АДРЕСА_1 шляхом проведення прилюдних торгів та за рахунок коштів, отриманих від реалізації у встановленому порядку предмета іпотеки, задовольнити вимоги ПАТ «Райффайзен банк аваль» за кредитними договорами №014/3796/32/64377 від 15 листопада 2007 року та №8 від 19 вересня 2008 року у розмірі 808 729, 40 грн з визначенням початкової вартості предмету іпотеки для його подальшої реалізації в сумі 1 015 612 грн /а.с. 79-83, том 2/.

18 жовтня 2019 року приватним нотаріусом Чижиком А.П. на підставі виконавчого листа №2/756/888/14 від 23 січня 2015 року відкрито виконавче провадження НОМЕР_1 про звернення стягнення на нерухоме майно, предмет іпотеки: квартиру АДРЕСА_1 в рахунок погашення заборгованості в розмірі 808 729 грн. 40 коп. /а.с. 44-45, том 1/.

09 січня 2020 року проведені електронні торги з реалізації лота №395329 (двокімнатна квартира АДРЕСА_2 ), що підтверджується протоколом №459702, за яким переможцем торгів є ОСОБА_2 /а.с. 41-42, том 1/.

Згідно акту про реалізацію предмета іпотеки на електронних торгах від 23 січня 2020 року в ході примусового виконання виконавчого листа №2/756/888/14 від 23 січня 2015 року приватним виконавцем Чижиком А.П. арештовано та передано на реалізацію до ДП «Сетам» нерухоме майно ОСОБА_1 , а саме: квартиру АДРЕСА_2 , переможцем є ОСОБА_2 та ним внесені кошти за придбане майно у розмірі 1 015 612 грн у повному обсязі /а.с. 98-99, том 1/.

Відповідно до свідоцтва від 03 лютого 2020 року, виданим приватним нотаріусом КМНО Гурченок Н.І. на підставі акта про реалізацію предмета іпотеки відповідно до протоколу №459702 про проведені електронні торги від 09 січня 2020 року, посвідчено, що ОСОБА_2 належить на праві власності майно, що складається з квартири АДРЕСА_1 , що належала ОСОБА_1 /а.с. 100, том 1/.

Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що ОСОБА_1 пред`явила позов тільки до приватного виконавця Чижика А.П. та до ДП «Сетам», тобто до продавців спірної квартири, при цьому позовних вимог до ОСОБА_2 (переможця електронних торгів) не пред`явила, клопотань про залучення до участі у справі як відповідача чи співвідповідача не заявляла незважаючи на вжиття судом всіх можливих процесуальних заходів сприяння стороні у реалізації її процесуальних прав, суд не має правових підстав для задоволення позову.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду, виходячи з наступного.

Згідно з ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно з ч.1 ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа у разі порушення (можливого порушення), невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Предметом позовних вимог є визнання електронних торгів недійсними, скасування акту про реалізацію предмета іпотеки від 11 вересня 2020 року та свідоцтва про придбання нерухомого майна.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у ч,8 ст.56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, визначено, що електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 465/650/16-ц, та від 23 січня 2019 року у справі № 522/10127/14-ц, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до ч.1 ст.650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі - продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (ч.1 ст.655 ЦК України).

Відповідно до ч.4 ст.656 ЦК України до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлі-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст.203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невизнання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів.

Згідно із п.4 розділу Х Порядку реалізації арештованого майна після повного розрахунку переможця за придбане майно на підставі протоколу про проведення електронних торгів складається акт про проведення електронних торгів, який підписується (затверджується) державним або приватним виконавцем.

В акті про проведені електронні торги зазначається така інформація: ким, коли і де проводилися електронні торги; стисла характеристика реалізованого майна; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - переможця електронних торгів, серія та номер документа, що посвідчує її особу, місце проживання (у разі якщо переможцем електронних торгів є юридична особа, зазначаються її найменування, місцезнаходження та код за ЄДРПОУ); сума внесена переможцем електронних торгів за придбане майно; прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи (найменування юридичної особи) - боржника, її місце проживання (місцезнаходження); дані про право встановлювальні документи, що підтверджують право власності боржника на майно (пункт 5 Розділу Х Порядку реалізації арештованого майна).

У постанові від 5 червня 2018 року у справі № 910/856/17, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

У частині четвертій статті 263 ЦПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Виходячи з наведеного сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Згідно роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, що містяться у п.26 постанови від 6 листопада 2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» судам роз`яснено, що особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст.216 ЦК України у разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже у разі прийняття судового рішення про скасування (визнання недійсними) електронних торгів за позовом учасника електронних торгів або іншої заінтересованої особи, у сторін договору купівлі-продажу, оформленого за результатами електронних торгів, відповідно виникнуть права та обов`язки щодо повернення всього, що вони одержали на виконання договору.

Звертаючись з позовом про визнання недійсним електронних торгів, ОСОБА_1 пред`явила позов до приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Чижика А.П. та ДП «Сетам» . Покупець ОСОБА_2 був залучений до участі у справі як третя особа, який не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Таким чином, ухвалюючи оскаржуване рішення у справі, судом першої інстанції враховано, що у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись усі сторони правочину - виконавча служба, організатор торгів та переможець.

Верховний Суд у постановах від 6 лютого 2018 року у справі № 911/845/17 та від 14 березня 2018 року у справі № 910/1454/17, а також від 27 травня 2020 року у справі № 336/7019/17 висловив позицію, що відчуження майна на спірних електронних торгах, як угода купівлі-продажу, є багатостороннім правочином, і під час подання позову про його оскарження такий позов подається до решти сторін цього правочину, з якими є матеріально-правовий спір, і ці сторони мають бути залучені до участі у справі.

У цій справі покупця в якості відповідача до участі в справі не залучено. Позивач клопотань про залучення до участі у справі ОСОБА_2 як співвідповідача не заявляв, а тому, за таких обставин, у суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позову.

Верховний Суд у постанові від 28 жовтня 2020 року у справі № 761/23904/19 вказав, що визначення позивачем у позові складу сторін у справі (позивача та відповідача) має відповідати реальному складу учасників спору у спірних правовідносинах та має на меті ефективний захист порушених прав (свобод, інтересів) особи, яка вважає, що вони порушені, із залученням необхідного кола особі, які мають відповідати за позовом. Незалучення до участі у справі особи як співвідповідача за умови наявності обов`язкової процесуальної співучасті є підставою для відмови у задоволенні позову через неналежний суб`єктний склад.

Доводи апеляційної скарги по суті заявлених вимог колегія суддів вважає необґрунтованими, оскільки в суду відсутні підстави для висновків по суті вирішення спору про обґрунтованість або необґрунтованість позовних вимог, які мають бути зроблені за належного суб`єктивного складу її учасників (правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 16 червня 2021 року у справі № 264/4263/18).

За змістом ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, що відповідно до ст.375 ЦПК України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Оболонського районного суду м.Києва від 15 травня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Постанова складена 11 січня 2024 року.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус