Справа № 639/316/22
Провадження № 2/639/286/23
РІШЕННЯ

(заочне)

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 листопада 2023 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Яременко В.В.,

представника позивача Свиридова І.Б.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу №639/316/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання відсутніми права іпотеки за договорами іпотеки,-

ВСТАНОВИВ:

26 січня 2022 року до Жовтневого районного суду м. Харкова звернулась ОСОБА_1 з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання зобов`язань за договором іпотеки та договором наступної іпотеки припиненими, в якому просила суд ухвалити рішення на підставі якого, визнати припиненими зобов`язання за договором іпотеки № 820/3-27/21/02-5/383 від 26.07.2005 укладеним між АТ «Укрсоцбанк» та гр. ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л.А., за реєстровим № 2913; визнати припиненими зобов`язання за договором наступної іпотеки № 820/3- 17 21/02-7/183 від 17.04.2007, укладеним між АТ «Укрсоцбанк» та гр. ОСОБА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Цимбал І.В. за реєстровими № 158, стягути суму судового збору в розмірі 992,40 грн., стягнути витрати на забезпечення правничої допомоги у розмірі 20 000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 14.02.2013 позивачем було зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 .

21.02.2013 позивачем було зареєстровано право власності на нежитлові будівлі літ. «Эп» площею 299,3 кв.м. та нежитлової будівлі за літ. «Юп» площею 483,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Позивач зазначила, що з 2013 року вона є власником вище зазначеного нерухомого майна, яке в іпотеку, заставу нею не передавалось та не виступало забезпеченням за зобов`язаннями третіх осіб, що підтверджується витягом від 14.01.2022 з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Проте, 15.01.2022 Міяхарою Інгрід Такаши з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного сестру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна стало відомо, що державним реєстратором Дергачівської міської ради Зоткіним С.В., за заявою ТОВ Сегрура- Капітал», до реєстру були внесені записи про іпотеку :№ 46042002, за яким ТОВ «Сегура Капітал» є Іпотекодержателем нерухомого майна: нежитлової будівлі літ. «Эп» площею 299,3 кв.м. та нежитлової будівлі за літ. «Юп» площею 483,0 кв.м. (реєстраційний номер обєкту 1), що знаходяться по АДРЕСА_1 , а Іпотекодавцем нерухомого майна зареєстрований гр. ОСОБА_2 ; № 46040894, за яким ТОВ «Сегура Капітал» є Іпотекодержателем нерухомого майна: нежитлової будівлі літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 , а Іпотекодавцем нерухомого майна зареєстрований гр. ОСОБА_2 .

Позивач вважає, що запроваджені дії ТОВ «Сегура -Капітал» щодо внесення запису про іпотеку направлені на порушення її права власності, як добросовісного набувача нерухомого майна - нежитлової будівлі за літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 , нежитлової будівлі за літ «Эп» площею 299,3 кв.м. та нежитлової будівлі за » площею 483,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходяться по АДРЕСА_1 , відповідно підлягають судовому захисту шляхом припинення правовідношень - зобов`язань за договором іпотеки № 820/3-27/21/02-5/383 від 26.07.2005 та за договором наступної іпотеки № 820/3- 17 21/02-7/183 від 17.04.2007.

Вважає, що дії ТОВ «Сегура-Капітал» є зловживанням правом та вчиняються з наміром завдати шкоди, за відсутності правових підстав шляхом позбавлення її права власності на нерухоме майно.

Вказані обставини і вимусили позивача звернутися до суду з вищезазначеною позовною заявою.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 27.01.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання зобов`язань за договором іпотеки та договором наступної іпотеки припиненими. Призначено судове засідання.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 08.02.2022 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі № 639/316/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання зобов`язань за договором іпотеки та договором наступної іпотеки припиненими задоволено частково.

Заборонено ТОВ «Сегура-Капітал» та будь-яким іншим особам, що діють від імені чи в інтересах цієї юридичної особи, вчиняти будь-які дії: відчуження (продаж, внесення до статутного капіталу, міна, відчуження у будь-який інший спосіб); обтяження (іпотекою тощо); звернення стягнення як на предмет іпотеки у будь-який спосіб (позасудовий), щодо нежитлової будівлі за літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 , нежитлової будівлі за літ. «Эп» площею 299,3 кв.м. та нежитлової будівлі за літ. «Юп» площею 483,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходяться по АДРЕСА_1 .

19.09.2022 від представника позивача надійшла заява про долучення доказів, згідно якої просив приєднати до матеріалів справи копію висновку Центральної колегії міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора від 03.02.2022 та копії витягу з ЄРДР щодо порушення кримінального провадження №0000602.

28.12.2022 від представника позивача надійшла заява про зміну предмету позову, згідно якої просив визнати відсутнім права іпотеки за договором іпотеки № 820/3-27/21/02-5/383 від 26.07.2005; визнати відсутнім права іпотеки за договором іпотеки № 820/2-27/21/04-7/088 від 17.04.2007, стягнути суму судового збору в розмірі 992,40 грн., стягнути витрати на забезпечення правничої допомоги у розмірі 20 000,00 грн.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 02.03.2023, без виходу до нарадчої кімнати, прийнято заяву про зміну предмету позову.

22.05.2023 від представника відповідача надійшло клопотання про зупинення розгляду справи.

23.05.2023 від представника позивача надійшла заява про долучення доказів, а саме копії постанови Верховного Суду Касаційного господарського суду від 02.02.2023 по справі № 5023/1668/12.

29.05.2023 від представника позивача надійшли заперечення на клопотання про зупинення провадження у справі.

01.06.2023 від представника відповідача надійшло клопотання про долучення доказів, а саме: копії ухвали Господарського суду Харківської області від 13.03.2023 по справі № 922/898/23.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 01.06.2023 заяву представника відповідача - адвоката Бєлінського Олексія Вікторовича про зупинення провадження у цивільній справі №639/316/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання зобов`язань за договором іпотеки та договором наступної іпотеки припиненими до розгляду по суті та набрання законної сили рішення суду у цивільній справі № 639/2331/23 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура-Капітал» до ОСОБА_1 , Товарної біржі «Українська універсальна біржа», ОСОБА_3 , Арбітражного керуючого ОСОБА_4 , третя особа: Арбітражний керуючий Лялюк Василь Михайлович про визнання недійсним договору купівлі-продажу задоволено.

Зупинено провадження у цивільній справі № 639/316/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання зобов`язань за договором іпотеки та договором наступної іпотеки припиненими до набрання рішенням суду законної сили у цивільній справі № 639/2331/23 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура-Капітал» до ОСОБА_1 , Товарної біржі «Українська універсальна біржа», ОСОБА_3 , Арбітражного керуючого ОСОБА_4 , третя особа Арбітражний керуючий Лялюк Василь Михайлович про визнання недійсним договору купівлі-продажу, яка перебуває в провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова (головуючий суддя Гаврилюк С.М.).

Постановою Харківського апеляційного суду від 25.07.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 01.06.2023 залишено без змін.

02.08.2023 від представника позивача надійшло клопотання про поновлення провадження у справі.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 04.08.2023 у задоволенні клопотання представник позивача адвоката Свиридова І.Б. про поновлення провадження у цивільній справі № 639/316/22за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання зобов`язань за договором іпотеки та договором наступної іпотеки припиненими відмовлено.

08.08.2023, 13.09.2023 та 28.09.2023 від представника позивача надійшло клопотання про поновлення провадження у справі.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 02.10.2023 поновлено провадження у цивільній справі №639/316/22 за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання зобов`язань за договором іпотеки та договором наступної іпотеки припиненими. Призначено судове засідання.

18.10.2023 від представника позивача надійшли письмові пояснення згідно яких повідомив, що з урахуванням висновків Великої Палати Верховного Суду та норм цивільного судочинства, гр. ОСОБА_1 просить суд звернути увагу на таке:

- нерухоме майно, нежитлові будівлі по АДРЕСА_1 було реалізовано за рішенням Господарського суду Харківської області у процедурі банкрутства ФОП ОСОБА_2 у справі № 5023/1668/12;

- результати аукціону та договори купівлі продажу нерухомого майна по АДРЕСА_1 у процедурі банкрутства ФОП ОСОБА_2 у справі № 5023/1668/12 - не визнані судом не дійсними;

- ухвалою господарського суду Харківської області від 09.12.2021, провадження у справі № 5023/1668/12 про банкрутство ФОП ОСОБА_2 -закрито;

- відповідно до вимог статті 17 Закону України «Про іпотеку», іпотека за договором іпотеки № 820/3-27/21/02-5/383 від 26.07.2005 та договором іпотеки № 820/2- 27/21/04-7/088 від 17.04.2007 - припинила свою дію у зв`язку з реалізацією майна за рішенням суду у справі № 5023/1668/12 про банкрутство ФОП ОСОБА_2 ;

- гр. ОСОБА_1 набуваючи право власності на нерухоме майно по АДРЕСА_1 діяла правомірно, не повинна була перевіряти історію придбання та відчуження нерухомого майна, добросовісно покладалася на відомості у Державному реєстріречових прав на нерухоме майно та набула право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень;

- гр. ОСОБА_1 згоди відповідати належним їй на праві власності нерухомим майном по АДРЕСА_1 за зобов`язаннями будь-яких осіб, у тому числі померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ФОП ОСОБА_2 - не надавала та не надає;

- обраний гр. ОСОБА_1 спосіб захисту, у зв`язку з неправомірними діями ТОВ «Сегура-Капітал» є ефективним, належним та відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду.

Представник позивача адвокат Свиридов І.Б. у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Відповідач по справі в судове засідання не з`явився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома. Клопотання про відкладення справи до суду не надходили. Відзив на позовну заяву до суду також не надходив. У зв`язку з цим, суд, згідно вимогам ч. 4 ст. 223 та ст. ст. 280, 281 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечував і представник позивача по справі.

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши надані позивачем і долучені до матеріалів справи письмові докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність їх задоволення, виходячи з наступних обставин.

Відповідно до ч. 1ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно із ч. 1ст. 5 ЦПК України,здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

За приписами ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд, відповідно до ч. 1ст. 13 ЦПК України, розглядає справи не інакше як за зверненням особи,поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Судом встановлено, що в якості забезпечення виконання кредитних договорів було укладено іпотечні договори № 820/3-27/21/02-5/383 від 26 липня 2005 року між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк" та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гібадуловою Л.А. та зареєстрованого в реєстрі за № 2913 та іпотечний договір № 820/3-27/21/02-7/183 від 17 квітня 2007 року, укладений між Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку "Укрсоцбанк" (правонаступником якого в подальшому стало Акціонерне товариство "Укрсоцбанк") та ОСОБА_2 , посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Цимбал І.В. та зареєстрованого в реєстрі за № 158.

Предметом забезпечення яких виступають: нежитлова будівля літ. "Ю-2", площею 2148, 7 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлові будівлі літ."Эп" площею 299,3 кв.м, літ."Юп" площею 483,0 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1, а.с. 30-42).

Статтею 575 ЦК України встановлено, що іпотекою є застава нерухомого майна, що знаходиться у володінні заставодавця або третьої особи.

Відповідно до ст.1 ЗУ «Про іпотеку» іпотекодавець - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання власного зобов`язання або зобов`язання іншої особи перед іпотекодержателем. Іпотекодавцем може бути боржник або майновий поручитель; майновий поручитель - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання зобов`язання іншої особи - боржника; іпотекодержатель - кредитор за основним зобов`язанням. Крім того, вказаною статтею передбачено, що іпотекою є вид забезпечення зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому Законом.

Згідно ст.17 ЗУ «Про іпотеку» визначено підстави для припинення іпотеки, зокрема, іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Так, відповідно до п.п. 4.5, 4.6. іпотечного договору № 820/3-27/21/02-5/383 від 26 липня 2005 року та № 820/3-27/21/02-7/183 від 17 квітня 2007 року, іпотекодержатель за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки в один із наступних способів: на підставі рішення суду; на підставі напису нотаріуса; шляхом передачі іпотеко держателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань в порядку, встановленому статтею 37 ЗУ «Про іпотеку»; шляхом продажу предмета іпотеки від свого імені будь-якій особі-покупцеві на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 ЗУ «Про іпотеку»; шляхом організації іпотекодержателем продажу предмета іпотеки через укладення договору купівлі-продажу предмета іпотеки між іпотекодавцем та відповідним покупцем в порядку встановленому статтею 6 ЗУ «Про іпотечне кредитування, операції з консолідованим іпотечним боргом та іпотечні сертифікати».

У разі звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду, реалізація предмета іпотеки здійснюється у спосіб, зазначений у відповідному рішенні суду, а саме: шляхом продажу предмета іпотеки іпотекодержателем від свого імені будь-якій особі покупцеві на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому статтею 38 ЗУ «Про іпотеку»; шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження; у разі звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса реалізація предмета іпотеки здійснюється шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження.(т. 1, а.с. 30-42)

Як зазначає представник позивача, 18.05.2012 ОСОБА_3 в процедурі банкрутства ФОП ОСОБА_2 (справа № 5023/1668/12) за договором купівлі продажу № 389, № 393 було придбано нерухоме майно - нежитлова будівля за літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м., що знаходиться по АДРЕСА_1 та нежитлові будівлі за літ «Эп» площею 299,3 кв.м. та літ.«Юп» площею 483,0 кв.м., що знаходяться по АДРЕСА_1 .

ОСОБА_3 набула право власності на майно в порядку, встановленому для виконання судових рішень, тобто з прилюдних торгів, в період припинення обтяжень за договором іпотеки, враховуючи вимоги ч.2 ст. 388 ЦК України, якою встановлено, що особа, яка набула право власності на майно у порядку, встановленому для виконання судових рішень, є добросовісним набувачем, і це майно не може бути витребуване у нього.

Крім того, як зазначає сторона позивача, на момент укладання договорів купівлі-продажу спірного майна запис про обтяження майна іпотекою було виключено з Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборони відчуження об`єктів нерухомого майна тому під час переходу права власності нерухоме майно предметом іпотеки не було.

Також зазначили, що договори купівлі - продажу за № 389,393 від 18.05.2012, які були укладені з ОСОБА_3 , на дату звернення ОСОБА_1 з позовом до Жовтневого районного суду м. Харкова - не скасовані та не визнані недійсними.

В подальшому, 12.12.2012 між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 був укладений договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Остапенко Є.М. за реєстровим номером 3061, за умовами якого ОСОБА_3 передала в іпотеку належне їй на праві власності нерухоме майно - нежитлову будівлю за літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м. реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 та нежитлові будівлі за літ «Эп» площею 299,3 кв.м., за літ.«Юп» площею 483,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходяться по АДРЕСА_1 . 14.02.2013 ОСОБА_1 було зареєстровано право власності на нежитлову будівлю за літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 .

21.02.2013 ОСОБА_1 було зареєстровано право власності на нежитлові будівлі літ. «Эп» площею 299,3 кв.м. та нежитлової будівлі за літ. «Юп» площею 483,0 кв.м. реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходяться по АДРЕСА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, актовий запис 4939 (а.с.43).

Судом встановлено, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 20 серпня 2020 року у справі №5023/1668/12 заяву ТОВ "Сегура-Капітал" про заміну кредитора задоволено.

Здійснено заміну кредитора - АТ "Укрсоцбанк" на "ТОВ "Сегура-Капітал".

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 10 березня 2021 апеляційну скаргу фізичної особи ОСОБА_1 задоволено частково.

Ухвалу Господарського суду Харківської області від 20 серпня 2020 року у справі № 5023/1668/12 змінено, викладено її мотивувальну частину в редакції цієї постанови та встановлено фактичні обставини, за яких:

- згідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (том 27, а.с. 203-210) власником нежитлової будівлі літ. "Ю-2", площею 2148, 7 кв.м, що знаходиться за адресою: по АДРЕСА_1 та нежитлові будівлі л№"Эп" площею 299,3 кв.м, літ. "Юп" площею 483,0 кв.м, що знаходиться за адресою: по АДРЕСА_1 є фізична особа гр. ОСОБА_1 , інформація про наявність обтяжень відсутня;

- за наслідками реалізації на аукціоні нежитлової будівлі літ."Ю-2", площею 2148, 7 кв.м, що знаходиться за адресою: по АДРЕСА_1 та нежитлові будівлі літ. "Эп" площею 299,3 кв.м, літ."Юп" площею 483,0 кв.м, що знаходиться за адресою: по АДРЕСА_1 , іпотека за вищезазначеними іпотечними договорами вважається припиненою і наразі законним власником даного майна є фізична особа ОСОБА_1 ;

- вказані обставини свідчать про припинення у АТ Укрсоцбанк" прав заставного кредитора з моменту продажу предмету іпотеки, що виключає можливість передання такого права ТОВ "Сегура-Капітал" згідно вимог статті 514 Цивільного кодексу України;

- колегія суддів погоджується з позицією апелянта про відсутність правових підстав для передання АТ "Укрсоцбанк" за договором факторингу ТОВ "Сегура-Капітал" прав за іпотечним договором № 820/3-27/21/02-5/383 від 26.07.2005 та іпотечним договором № 820/3-27/21/02-7/183 від 17.04.2007, що виключає наявність законних підстав для набуття ТОВ "Сегура-Капітал" прав іпотекодержателя за даними договорами в порядку статті 43 Кодексу України з процедур банкрутства (т. 1 а.с. 44-52).

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 19.07.2021 у справі № 5023/1668/12 за заявою ТОВ «Сегура-Кепітал», був роз`яснений зміст постанови Східного апеляційного господарського суду від 10.03.2021 у відповідності судом зазначено:

- ТОВ "Сегура-Капітал" не є правонаступником АТ "Укрсоцбанк" у справі № 5023/1668/12 за заявою ФОП ОСОБА_2 до ФОП ОСОБА_2 про визнання банкрутом, як заставного кредитора за іпотечним договором № 820/3- 27/21/02-5/383 від 26.07.2005 та іпотечним договором № 820/3-27/21/02-7/183 від 17.04.2007;

- до ТОВ "Сегура-Капітал" не перейшли всі права Акціонерного товариства "Укрсоцбанк" в обсязі і на умовах передбачених іпотечним договором № 820/3-27/21/02- 5/383 від 26.07.2005 та іпотечним договором № 820/3-27/21/02-7/183 від 17.04.2007.

Як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, постанова від 10.03.2021 та ухвала від 19.07.2021 Східного апеляційного господарського суду у справі № 5023/1668/12, набули законної сили та у касаційному порядку ТОВ «Сегура-Капітал» не оскаржувались.

Так, частиною 4 статті 82 ЦПК України встановлено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Ключовим елементом принципу правової визначеності є однозначність та передбачуваність правозастосування, а отже, системність і послідовність у діяльності відповідних органів, насамперед судів.

Правова визначеність (res judicata) визнається однією з фундаментальних вимог верховенства права, що покликана забезпечити стабільність правозастосування.

Зміст правила «res judicata» у цивільному судочинстві зводиться до таких положень:

- сторони не мають права вимагати перегляду остаточного і обов`язкового судового рішення лише з метою проведення повторного слухання і нового вирішення справи;

- новий розгляд справи за тотожним позовом, а також можливість обходу остаточних судових рішень шляхом подачі нових позовів до суду, які, хоча і не є тотожними, однак ґрунтуються на тих самих фактичних обставинах справи та мають на меті новий розгляд та вирішення справи, якщо у справі вже ухвалене остаточне рішення, є недопустимим;

- факти, встановлені в рішенні суду, що набрало законної сили, під час наступного розгляду справ між цими самими сторонами вважаються преюдиційними та не повинні встановлюватися повторно.

У постанові від 28.01.2020, у справі № 917/31335/15 Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду зроблено висновок, що преюдиціальні факти є обов`язковими при вирішенні інших справ та не підлягають доказуванню, оскільки їх істинність встановлено у рішенні, у зв`язку з чим немає необхідності встановлювати їх знову, піддаючи сумніву істинність та стабільність судового акта, який набрав законної сили.

Отже, зазначені вище фактичні обставини, які були встановлені судовими рішеннями господарського суду у справі № 5023/1668/12 є преюдиційними.

Судом встановлено, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 14.01.2022 власником нежитлової будівлі літ. "Ю-2", площею 2148, 7 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та нежитлові будівлі літ."Эп" площею 299,3 кв.м, літ. "Юп" площею 483,0 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 є фізична особа Міяхари Інгрід Такаши, інформація про наявність обтяжень відсутня (т. 1, а.с. 13-21). Відповідно до ст. ст. 321, 391ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Примусове відчуження об`єктів права власності може бути застосоване лише як виняток з мотивів суспільної необхідності на підставі і в порядку, встановлених законом. Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Однак, 15.01.2022 Міяхарою Інгрід Такаши з Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного сестру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна стало відомо, що державним реєстратором Дергачівської міської ради Зоткіним С.В., за заявою ТОВ Сегрура- Кепітал», до реєстру були внесені записи про іпотеку.

Так, згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 15.01.2022, внесені записи про іпотеку:

№ 46042002, за яким ТОВ «Сегура Кепітал» є Іпотекодержателем нерухомого майна: нежитлової будівлі літ. «Эп» площею 299,3 кв.м. та нежитлової будівлі за літ. «Юп» площею 483,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходяться по АДРЕСА_1 , а Іпотекодавцем нерухомого майна зареєстрований гр. ОСОБА_2 ;

№ 46040894, за яким ТОВ «Сегура Кепітал» є Іпотекодержателем нерухомого майна: нежитлової будівлі літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м. (реєстраційний номер обєкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 , а Іпотекодавцем нерухомого майна зареєстрований гр. ОСОБА_2 (т.1 а.с.22-29).

Статтею 386 ЦК України встановлено, що держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності, а власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Позивач вважає, що запроваджені дії ТОВ «Сегура-Капітал» щодо внесення запису про іпотеку направлені на порушення її права власності як добросовісного набувача нерухомого майна.

За вищевикладеними обставинами та фактами незаконних дій з нерухомим майном позивачем було надано суду копію висновку Центральної колегії міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора від 03.02.2022 та копії витягу з ЄРДР щодо порушення кримінального провадження №0000602 (т. 1, а.с. 132-140).

Статтею 6 ЗУ «Про іпотеку» визначена основна умова передачі нерухомого майна в іпотеку, і цією умовою є виключно згода власника нерухомого майна.

Як зазначає позивач, з моменту набуття нею права власності на нерухоме майно таку згоду на передачу належного їй нерухомого майна в іпотеку не надавала та майновим поручителем за зобов`язаннями не виступала, що також підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень від 14.01.2022.

У постанові Верховного Суду № 910/12525/20 від 15.09.2022 визначені такі правові аспекті:

- вчинення державної реєстрації права власності на майно позивача шляхом набуття права власності на предмет іпотеки (стаття 37 Закону «Про іпотеку») або шляхом продажу предмета іпотеки будь- якій особі-покупцеві (стаття 38 Закону «Про іпотеку») можливе лише за заявою іпотекодержателя, тобто особи, за якою зареєстроване право іпотеки на це майно (п.109 Постанови );

-зареєстроване припинення права іпотеки на майно в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно унеможливлює звернення стягнення на майно позивача ( пункт 110 Постанови);

- у разі якщо в Державному реєстрі зареєстроване припинення права іпотеки, то повторна реєстрація права іпотеки на підставі договору іпотеки без згоди власника майна є протиправною. Укладаючи договір іпотеки, власник фактично надає згоду і на державну реєстрацію права іпотеки на підставі договору іпотеки, але така згода стосується саме первісної реєстрації, а не наступної реєстрації після реєстрації припинення іпотеки (пункт 111 Постанови);якщо в Державному реєстрі є відомості про первинну державну реєстрацію права іпотеки на підставі відповідного договору та про припинення такого права, то повторна державна реєстрація права іпотеки на підставі такого договору суперечить зазначеним відомостям. Така суперечність наявна і тоді, коли кредитор (іпотекодержатель) уклав договір про відступлення права вимоги та прав за іпотечним договором (пункт 115 Постанови);

- державний реєстратор (у тому числі нотаріус) не може вчинити дії щодо повторної державної реєстрації права іпотеки без згоди власника предмета іпотеки (пункт 117 Постанови);

- наведені висновки застосовуються незалежно від того, дійсним чи недійсним є відповідний договір та чи визнаний він судом недійсним (пункт 118 Постанови);

- в тому випадку, коли особа відступає право вимоги, яке їй не належить, у правовідносинах відсутній управнений на таке відступлення суб`єкт. За загальним правилом пункту 1 частини першої статті 512, статті 514 ЦК України у цьому разі заміна кредитора у зобов`язанні не відбувається( пункт 139 Постанови);

- аналогічно відступлення припиненого права вимоги (тобто майнового права вимоги, якого не існує на момент укладення відповідного договору у будь-якого суб`єкта) також не створює жодних правових наслідків для особи - власника майна, яке було обтяжено іпотекою( пункт 140 Постанови);

Велика Палата Верховного Суду зауважує, що позов про визнання правочину недійсним є способом захисту прав позивача, а не способом захисту інтересу у правовій визначеності, на який вказує позивач. Натомість відповідно до практики Великої Палати Верховного Суду інтерес позивача у правовій визначеності може захищатися, зокрема, позовом про визнання права або позовом про визнання відсутності права (пункт 142 Постанови). Велика Палата Верховного Суду бере до уваги, що такий спосіб захисту цивільних прав та інтересів, як визнання права, що визначений у пункті 1 частини другої статті 16 ЦК України, означає як наявність права, так і його відсутність. Визнання права як у позитивному значенні (визнання існуючого права), так і в негативному значенні (визнання відсутності права і кореспондуючого йому обов`язку) є способом захисту інтересу позивача у правовій визначеності.

Така правова позиція відображена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі № 916/1415/19 (пункт 6.12) та від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц ( пункт 144 Постанови).

Застосування боржником способу захисту інтересу, спрямованого на усунення правової невизначеності у відносинах із кредитором, є належним лише в разі, якщо така невизначеність триває, ініційований кредитором спір про захист його прав суд не вирішив і відповідне провадження не було відкрите (пункт 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц) (пункт 146 Постанови).

Отже, за наявності вказаних обставин власник майна не позбавлений права звернутися з вимогою, зокрема, про визнання права іпотеки відсутнім і саме такий спосіб захисту може бути належним та ефективним у спірних правовідносинах.

У відповідності до положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 82 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, та кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно до пункту 4 частини 2 статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 77 ЦПК України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Положеннями ч. 2 ст. 78 ЦПК України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положеньст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Судом встановлено та підтверджено залежними доказами, що:

- нерухоме майно, нежитлові будівлі (реєстраційний номер об`єктів 1; 1) по АДРЕСА_1 було реалізовано за рішенням Господарського суду Харківської області у процедурі банкрутства ФОП ОСОБА_2 у справі № 5023/1668/12;

- результати аукціону та договори купівлі продажу нерухомого майна по АДРЕСА_1 у процедурі банкрутства ФОП ОСОБА_2 у справі № 5023/1668/12 - не визнані судом не дійсними,

- відповідно до вимог статті 17 Закону України «Про іпотеку», іпотека за договором іпотеки № 820/3-27/21/02-5/383 від 26.07.2005 та договором іпотеки № 820/2- 27/21/04-7/088 від 17.04.2007 - припинила свою дію у зв`язку з реалізацією майна за рішенням суду у справі № 5023/1668/12 про банкрутство ФОП ОСОБА_2 ,

- ОСОБА_1 набуваючи право власності на нерухоме майно по АДРЕСА_1 діяла правомірно, не повинна була перевіряти історію придбання та відчуження нерухомого майна, добросовісно покладалася на відомості у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та набула право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб та обтяжень,

- ОСОБА_1 не надавала згоди на передачу належного їй нерухомого майна по АДРЕСА_1 в іпотеку та майновим поручителем за зобов`язаннями в будь-яких осіб не виступала.

Будь-яких доказів протилежного стороною відповідача суду не надано.

Отже, суд приходить до висновку, що обраний ОСОБА_1 спосіб захисту, у зв`язку з неправомірними діями ТОВ «Сегура-Капітал» є ефективним та належним, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом визнання відсутнім права іпотеки за договором іпотеки № 820/3-27/21/02-5/383 від 26.07.2005; визнання відсутнім права іпотеки за договором іпотеки № 820/3-27/21/02-7/183 від 17.04.2007.

Крім того, представник позивача просив стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу.

Як вбачається з матеріалів справи, інтереси ОСОБА_1 , під час розгляду справи представляв адвокат Свиридов Ігор Борисович на підставі ордеру № б/н від 10 лютого 2022 року (т. 1, а.с.144).

Відповідно до частин 1, 3 статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Право на професійну правничу допомогу гарантовано статтею 59 Конституції України, офіційне тлумачення якого надано Конституційним Судом України у рішеннях від 16 листопада 2000 року № 13-рп/2000, від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009.

Так, у рішенні Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23-рп/2009 зазначено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема, в судах та інших державних органах, захист від обвинувачення тощо.

За змістом статті 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Відповідно до статті 33 Правил адвокатської етики, єдиною допустимою формою отримання адвокатом винагороди за надання правової допомоги клієнту є гонорар.

Розмір гонорару та порядок його внесення мають бути чітко визначені в угоді про надання правової допомоги. Засади обчислення гонорару (фіксована сума, погодинна оплата, доплата гонорару за позитивний результат по справі тощо) визначаються за домовленістю між адвокатом та клієнтом і також мають бути закріплені в угоді.

Згідно вимог статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі, гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі, впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Частиною 8 статті 141 ЦПК України визначено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

В свою чергу, представником позивача не було надано відповідних доказів детального опису робіт (наданих послуг), а також акту виконаних адвокатом робіт, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги

Отже, враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для стягнення з відповідача на користь позивача понесених ним витрат на професійну правничу допомогу.

У відповідності до вимог ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 4, 5, 13, 15, 76-81, 133, 141, 192, 256, 263-265, 280-282 ЦПК України, ст.ст. 321, 391,388, 575 ЦК України, ЗУ «Про іпотеку» суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» про визнання відсутніми права іпотеки за договорами іпотеки задовольнити.

Визнати відсутнім права іпотеки за іпотечним договором №820/3-27/21/02-5/383 від 26 липня 2005 року,у Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» на нерухоме майно, що належить на праві власності ОСОБА_1 , а саме: нежитлової будівлі за літ. «Ю-2» площею 2148,7 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Визнати відсутнім права іпотеки за іпотечним договором № 820/3-27/21/02-7/183 від 17 квітня 2007 рокуу Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» на нерухоме майно, що належить на праві власності ОСОБА_1 , а саме: нежитлової будівлі за літ. «Эп» площею 299,3 кв.м. та літ. «Юп» площею 483,0 кв.м. (реєстраційний номер об`єкту 1), що знаходиться по АДРЕСА_1 .

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992,40 грн. (дев`ятсот дев`яносто дві гривні 40 копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 17.11.2023

Найменування сторін:

Позивач ОСОБА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 ;

Відповідач Товариства з обмеженою відповідальністю «Сегура - Капітал», , місцезнаходження: м. Харків, пр. Науки,56

Суддя В. В. Труханович