У Х В А Л А

Справа №377/479/23

Провадження №2/377/221/23

15 листопада 2023 року Славутицький міський суд Київської області в складі головуючої судді Бабич Н.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Пскової А.І.,

представника позивача- адвоката Остащенко О.М. ( в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду ),

представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест» до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про стягнення трьох процентів річних на підставі статті 625 ЦК України,

У С Т А Н О В И В:

19 червня 2023 року до суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», в інтересах якого діє адвокат Остащенко О.М., в якій представник позивача, посилаючись на статті 11,12, 14-16, 257, 266, 536, 625, 1056-1 ЦК України, просить:

- стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест» кошти в розмірі 1 956,99 доларів США 3 % річних за невиконання грошового зобов`язання за рішенням Славутицького міського суду Київської області від 05 травня 2011 року у справі № 2-255/11;

- стягнути пропорційно з ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест» судовий збір в сумі 2 684 гривні.

Ухвалою судді від 04 серпня 2023 року після виконання вимог, передбачених частиною шостою статті 187 ЦПК України, позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

Ухвалою судді від 06 вересня 2023 року після усунення недоліків позовної заяви відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін та призначено судове засідання на 03 жовтня 2023 року.

Ухвалою суду від 03 жовтня 2023 року судовий розгляд справи було відкладено на підставі частини четвертої статті 223 ЦПК України, призначено судове засідання на 17 жовтня 2023 року.

05 жовтня 2023 року засобами поштового зв`язку від відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до суду надійшли відзиви на позовну заяву.

17 жовтня 2023 року судове засідання було відкладено на 31 жовтня 2023 року на підставі пунктів першого, другого частини другої статті 223 ЦПК України.

23 жовтня 2023 року від позивача, в інтересах якого діє адвокат Остащенко О.М., надійшла заява про збільшення позовних вимог, до якої додані докази направлення її іншим учасникам справи.

30 жовтня 2023 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав до суду письмові заперечення на заяву про збільшення позовних вимог, в яких просив відмовити в прийнятті вказаної заяви, мотивуючи тим, що така заява подана з пропуском процесуального строку, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України, та позивач не ставить перед судом питання про поновлення в порядку статті 127 ЦПК України пропущеного процесуального строку на подання заяви про збільшення позовних вимог.

30 жовтня 2023 року у судовому засіданні було оголошено перерву до 15 листопада 2023 року на підставі частини другої статті 240 ЦПК України.

Представник позивача адвокат Остащенко О. М. у судовому засіданні просила визнати поважними причини неподання заяви про збільшення позовних вимог у встановлений законом строк, поновити пропущений процесуальний строк на подання заяви про збільшення позовних вимог та прийняти її до розгляду.

В обґрунтування підстав для звернення із заявою про збільшення позовних вимог та поновлення пропущеного строку на її подання зазначила, що необхідність збільшення позовних вимог виникла у зв`язку із запереченнями відповідачів проти позову щодо нарахування 3% річних у період воєнного стану. Тому позивач виключив період воєнного стану з періоду, за який були нараховані 3% річних, та збільшив період нарахування до введення воєнного стану з огляду на те, що у зв`язку з введенням карантину строки позовної давності продовжувалися. Оскільки в попередніх судових засіданнях справа ще не розглядалася по суті, просила визнати поважними вказані причини неподання заяви про збільшення позовних вимог у встановлений законом строк та прийняти її до розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 просив відмовити в прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, посилаючись на те, що позивач пропустив строк подання такої заяви, а також на те, що заява подана з порушенням норм матеріального права.

Відповідачі ОСОБА_1 , ОСОБА_3 у призначене судове засідання не з`явилися, про дату час і місце судового засідання були повідомлені належним чином.

Заслухавши доводи учасників справи, дослідивши заяву про збільшення позовних вимог та матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до пункту 2 частини другої, частини третьої статті 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження . До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Згідно з пунктами 6, 7 частини другої статті 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 279 ЦПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться . Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

Системний аналіз положень статей 49, 289 ЦПК України дає підстави стверджувати, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, то збільшити або зменшити позовні вимоги позивач може до початку першого судового засідання, а змінити предмет або підстави позову шляхом подання відповідної заяви не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі, оскільки підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться.

З огляду на норми цивільного процесуального закону, які регулюють процесуальні дії позивача, який має розпоряджатися своїми процесуальними правами у встановлені законом строки, заяву про збільшення розміру позовних вимог позивач повинен був подати до початку першого судового засідання у справі, яке відбулося 03 жовтня 2023 року, не дивлячись на те, що вказане судове засідання було відкладено, оскільки справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін і розгляд справи по суті розпочався з відкриття першого судового засідання.

Таким чином, заява про збільшення позовних вимог була подана з порушенням строку, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 49 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. У кожній справі суд має перевірити, чи наводить особа, яка заявляє клопотання про поновлення процесуальних строків, такі підстави.

Суд не вбачає підстав для поновлення пропущеного строку для подання заяви про збільшення позовних вимог, оскільки причини, на які посилається представник позивача як на підстави для поновлення такого строку, не пов`язані з об`єктивними істотними труднощами, які б не залежали від волевиявлення позивача і унеможливлювали б своєчасно подати відповідну заяву у визначений законом строк, а тому є необґрунтованими.

Крім того, суд звертає увагу, що частиною першою статті 175 ЦПК України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору. Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 09.07.2020 у справі № 922/404/19.

Верховним Судом у вказаній постанові також зазначено, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така ж правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі 923/1061/18, від 19.12.2019 у справі № 925/185/19, від 23.01.2020 у справі №925/186/19.

Під збільшенням чи зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти зміну кількісних показників, в яких виражається позовна вимога (збільшення чи зменшення ціни позову, збільшення чи зменшення кількості товару тощо). Тобто, збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір заявлених вимог. Разом з тим, збільшенням розміру позовних вимог є збільшення позову за тією ж вимогою, яку було заявлено у позовній заяві, тому збільшення розміру позовних вимог не може бути пов`язано з пред`явленням додаткових чи нових позовних вимог, про які не йшлося в позовній заяві.

Вказаний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 19 грудня 2019 року у справі № 925/185/19.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивач просить стягнути з відповідачів у солідарному порядку 1 956,99 доларів США 3 % річних за невиконання грошового зобов`язання за рішенням Славутицького міського суду Київської області від 05 травня 2011 року у справі № 2-255/11 за період з 08.06.2020 по 07.06.2023.

Як вбачається із заяви про збільшення позовних вимог, позивач просить стягнути з відповідачів у солідарному порядку 2 729,06 доларів США 3 % річних за невиконання грошового зобов`язання за рішенням Славутицького міського суду Київської області від 05 травня 2011 року у справі № 2-255/11, але вже за період з 19.12.2017 по 23.02.2022.

Аналізуючи позовні вимоги, зазначені в позовній заяві, та вимоги, викладені у заяві про збільшення позовних вимог, суд приходить до висновку, що збільшення (зменшення) можливе при здійсненні перерахунку за попередньо заявлений період, а не новий.

Також, важливим є той факт, що у справах про стягнення грошових сум період часу, впродовж якого заявник просить стягнути відповідну суму, входить до кола обставин, з якими сторона пов`язує своє порушене право та законний інтерес, які суд має попередньо з`ясувати та встановивши існування таких, перевіривши правильність здійснення відповідних нарахувань, має прийняти рішення про стягнення заявлених сум чи відмову у такому стягненні.

Отже, виходячи зі змісту позовних вимог, викладених у позовній заяві та позовних вимог, викладених у заяві про їх збільшення, суд розцінює останню як заяву про збільшення розміру позовних вимог та одночасну зміну предмета і підстав позову, оскільки збільшення заявлених до стягнення сум нарахувань відбулось внаслідок зміни періоду їх нарахування.

Отже, заява про збільшення позовних вимог, як з`ясовано судом, спрямована на одночасну зміну предмету і підстав позову, що не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

Подібний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі №910/18389/20.

З урахуванням викладеного, необхідно відмовити у прийнятті заяви позивача ТОВ «ФК «Гефест», в інтересах якого діє адвокат-Остащенко О.М., про збільшення позовних вимог та повернути її представнику позивача.

Керуючись статтями 43, 49, 126, 258, 259 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у прийнятті заяви позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Гефест», в інтересах якого діє адвокат Остащенко Олеся Миколаївна, про збільшення позовних вимог та повернути її представнику позивача.

Копію ухвали вручити учасникам справи до відома.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Суддя Н. С. Бабич