ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8515/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" листопада 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Мицик Ю.С., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Перша Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В :

17.10.2023 ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Перша Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2023 головуючим суддею обрано Мицик Ю.С.

На запит суду, за відомостями електронного реєстру територіальної громади м. Києва «ГІОЦ/КМДА» від 15.11.2023, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 значиться зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 .

Вивчивши позовну заяву і додані до неї документи на предмет дотримання вимог цивільного процесуального законодавства, суддя приходить до наступних висновків.

Звертаючись із позовною заявою, ОСОБА_1 просить суд встановити факт того, що він є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, який прийняв спадщину за своєю померлою матір`ю.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Статтею 19 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: наказного провадження; позовного провадження (загального або спрощеного); окремого провадження.

Позовне провадження - це вид провадження у цивільному процесі, у якому розглядається спір, який виникає з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Предметом судового розгляду в рамках поданої ОСОБА_1 заяви про встановлення факту по суті є спір про право на спадщину (майно), яке залишилось після смерті матері сторін.

В той же час, звертаючись із позовною заявою до суду, позивач у прохальній частині просить суд лише встановити факт того, що він є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, який прийняв спадщину за своєю померлою матір`ю, не пред`являючи вимогу щодо права, для реалізації якого йому необхідно встановити факт.

У постанові Верховного Суду від 03 березня 2021 року у справі № 760/5425/17 (провадження № 61-18392св19) вказано, що «справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Згідно із пунктом 4 частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Позовна заява не містить відомостей: щодо того, які саме права або інтереси позивача порушено, не визнається чи оспорюється відповідачем, щодо способу захисту таких прав та інтересів - не містить конкретної позовної вимоги до відповідача ОСОБА_2 під час вирішення якої, необхідно доводити (встановлювати обставини), що саме позивач є єдиним спадкоємцем першої черги.

Згідно положень статті 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Позивач зазначає, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті матері є тільки він - ОСОБА_1 та його брат - ОСОБА_2 , в той же час позивачем не надано відомостей щодо чоловіка померлої, який також є спадкоємцем першої черги (не зазначено: чи він пережив подружжя, чи мати позивача на день смерті була розлучена, не перебувала в зареєстрованому шлюбі, або ж була вдовою).

Відповідно до частини першої статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 175 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам статті 175 ЦПК України, її слід залишити без руху і надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, викладених в ухвалі суду, шляхом подання нової редакції позовної заяви, з урахуванням всіх вказаних в ухвалі недоліків.

Позивачем, усі документи, що будуть подаватись на виконання цієї ухвали суду, мають бути подані до суду у кількості, відповідно до кількості учасників справи (сторін).

Керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Перша Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, викладених в ухвалі суду, та приведення позовної заяви у відповідність до вимог статті 175 ЦПК України тривалістю 5 днів, перебіг якого обчислювати з дня вручення йому копії даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу разом з доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Ю.С.Мицик