н/п 2/490/1236/2019 Справа № 490/8007/18
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2023 року Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

головуючого - судді Гуденко О.А., при секретарі Позднякову Є.В., за участі представника позивача адвоката Сорочана В.В., відповідачки та її представника адвоката Балабан О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданнів м. Миколаєві в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - ОСОБА_3 про стягнення матеріальної шкоди ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок пожежі.

В обгрунтування позову вказувала, що вона є власницею частки житлового будинку, розташованого на земельній ділянці площею 0,0168 га, кадастровий номер :04:071:0004, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Належна позивачці земельна ділянка межує з земельною ділянкою по АДРЕСА_1 , на якій розташований житловий будинок з господарськими будівлями, що належать відповідачці ОСОБА_2 .

Позивачка вказує, що 25.06.2018 року о 17 год. 47 хв. у сусідньому житловому будинку, розташованого по АДРЕСА_2 , який належить відповідачці, відбулася пожежа, що підтверджується актом про пожежу від 25.06.2018 року, внаслідок якої було пошкоджено будинок позивачки, а саме зачепило стелі житлового будинку (підгар на перекритті будівлі на площі 17 кв.м, 17 метрів пластикового водостоку будівлі та покрівля). Причиною пожежі було встановлено коротке замикання електромережі в будинку відповідачки.

23.08.2018 року о 13 год. 43 хв. у будинку відповідачки повторно відбулася пожежа, що підтверджується актом про пожежу від 23.08.2018 року, внаслідок якої пошкоджено ливневу систему даху, огорожу, облицювальну цеглу будинку ОСОБА_1 . Причини пожежі зазаначені як підпал.

Позивачка просить суд стягнути з відповідачки на її користь матеріальну шкоду, яка складається з вартості відновлювального ремонту постраждалого внаслідок двох пожеже її будинку, в розмірі 85472 грн. та судові витрати.

З огляду на те, що пожежа сталась із вини відповідачки, остання, має нести відповідальність в зв`язку із неналежним забезпеченням пожежної безпеки у власному будинку, однак у добровільному порядку відповідачка відмовляється від відшкодування завданої шкоди, у зв`язку із чим позивачка змушена звернутися до суду з даним позовом.

01 березня 2019 року від відповідачки надійшов відзив на позов, в якому вона заперечує позовні вимоги в повному обсязі та просить відмовити у позові. Зазначає, що фактично сітна належного позивачці житлового будинку є межеою між земельними ділянками, що є порушенням вимог ДБН 360-92 . Отже саме позивачкою при будівництві житлового будинку при розташуванні його на межі із житловим будинокм АДРЕСА_2 було порушено правила протипожежної безпеки в Україні. Отже відсутні підстави для стягнення з неїх коштів на відновлювальний ремонт будинку позивачки. Також в Актах про пожежу вказана ймовірна причина пожежі - підпал , тобто пожежа сталася внаслідок неправомірних дій третьої невідомої особи. Оскільки ОСОБА_2 не завдавала шкоди позивачці, не втсановлена її вина та протиправність дій, отже вона і не повинна її відшкодовувати.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 05.11.2018 року відкрито загальне позовне провадження у справі.

У період з листопада 2018 року по грудень 2020 року справа перебувала в провадженні іншого складу суду.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2021 року визначено головуючого по справі суддю Гуденко О.А.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 13.01.2021 року справу прийнято до свого провадження суддею Гуденко О.А. та призначено її до розгляду у підготовче судове засідання.

Ухвалою Центрального районного суду м. Миколаєва від 26.04.2021 року закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

В минулих судових засіданнях позивачка ОСОБА_1 , та третя особа ОСОБА_4 позов підтримали , просили про його задоволення. Суду пояснили, що після першої пожежі ОСОБА_2 навіть визнавала свою провину, вибачалася, вони намагалися мирно вирішити це питання. Проте після другої пожежі, яка сталася через декілька місяців, відповідапчка вже не визнавала свою провину та відмовлялася хоча б частково відшкодувати нанесені збитки. Чому сталася пожежа точно працівники ДСНС не могли встановити, але як їм пояснили, ймовірно це було або коротке замикання електричої проводки, або пустощі її малолітніх онуків з вогнем. Стіна їх будинку повністю в кіптяві , пошкоджено перекриття будівлі на площі 17 кв.м та 17 метрів пластикового водостоку будівлі та покрівля . При цьому, вони вимушені будуть замінити не лише перекриття та водостоки на стіні будинку, яка постраждала від вогню, а ле і по всьму периметру, оскільки вони замовляли всі ці матеріали з однієї партії, отже при заміні лише певного відрізку перекриття та водостоків з великою ймовірністю вони не зможуть підбрати той самий колір та віддінок, отже воно бде відрізнятися за коліром та матеріалом з різних боків будинку, що неє правильним та естетичним.

Представник позивачів адвокат Сорочан В.В. підтримав вимоги позову та просив про його задволення. Звернув увагу суду на те, що відповідачка є власником будівлі сараю, в якій відбулася пожежа, отже несла обов`язки по належному утриманню свого нерухомого майна. вона, як власник, е довела відсутність своєї вини у спричиненні шкоди сусідньому будинку, а в цивільному праві діє презумпція вини заподіювача шкоди. Також в останньому судовому засіданні звернув увагу суду на те, що кошторис витрат на ремонт складано в старих цінах, і позивачі навіть не складали новий висновок у теперішніх цінах, розуміючи, що це буде втричі дорожче і буде непомірним тягарем для відповідачки. Також зазначив, що погоджується з поясненням кошторисника РТПП у Миколаївській області, що другий кошторис складений з урахуванням витрат на усунення наслідків обох пожеж, тобто включає в себе витрати і за першим кошторисом на суму 25964 грн на ліквідацію наслідків пожежі від 25.06.2018 року . За аткого просив суд задвольнити позов з урахуванням наданих спеціалістом пояснень.

Відповідачка ОСОБА_2 в судовому засіданні заперечувала проти заявлених позовних вимог. Зазначила, що вона не винна у тому, що сталися ці пожежі, це могло бути і коротке замикання електропроводки, що не залежало від її волі, а також і підпал невідомими особами. Вона не знаходилася ні в будівлі сараю, ні біля неї, не знала навіть , що сталася пожежа, аж поки її не покликали сусіди. Отже вона не повинна відповідачти за дії, які вона не скоювала. Крім того зазаначила, що на теперішній час стіна будинку вже чиста, змилася дощами природнім шляхом, пошкодженим залишається лише невеличкий відрізок водостоків та оздоблення під дахом, а пошкодження огорожі взагалі не відноситься до позивачів.

Представники відповідачки : в минулих судових засіданнях адвокат Гроднова А.С., в останніх судових засіданнях адвокат Балабан О.І. заперечували проти задоволення позову за його недоведеністю. По-перше, зазначали, що провина відповідачки є недоведеною, адже ймовірною причиною пожежі є підпал або коротке замикання, не доведено жодних протиправних дій з її боку, які призвели до пожежі. А отже і відсутній склад правопорушення в діях ОСОБА_2 . Також, наданий позивачем кошторисна документація на підтвердження завданих збитків, не є належним доказом , оскільки належним доказом розміру матеріальних збитків може бути лише судова експертиза. Крім того, у цих кошторисах суми ремонтних робіт є явно завищені та містять зайві елелменти ( наприклад витрати на влаштування огрожі, яка не відноситься до позивачів). Також адвокат Гроднова А.С, звертала увагу суду на те, що в тому, що будинок постраждав від пожежі є вина і самих позивачки та третьої особи, адже при будівництві будинку безпосередньо по межі земельної ділянки з сусідньою земельною ділянкою ними також були порушені протипожежні норми і правила .

Вислухавши пояснення сторні, дослідивши матеріли справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивачка є власницею частки житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , іншим співвласником частки цього будинку є її чоловік ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу від 14.07.2009 року, зареєстрованого в ММБТІ від 27.02.2010 р. № 25437357.

Відповідно до технічного паспорту вищевказаний будинок складається: з житлового будинку літ. К-2 загальною площею 157,1 кв.м., житловою площею 89,5 кв.м., огорож № 4,5, споруд № ІІІ, який розташований на земельній ділянці площею 0,0168 га. Як вбачається з копії технічного паспорту, житловий будинок двоповерховий і розташований однією стіною, довжиною 17,5 метрів , безпосередньо по межі земельної ділянки, яка межує з земельною ділянкою по АДРЕСА_2 , на якій розташований житловий будинок з господарськими будівлями, що належать відповідачці ОСОБА_2 згідно інформаційної довідки ДРРП № 133300176 від 06.08.2018 р.

Згідно актів про пожежу від 25.06.2018 року, та 23.08.2018 року, пожежа виникла в житловому будинку по АДРЕСА_2 , що належить відповідачці на праві власності. Причини пожеж коротке замикання електромережі в будинку відповідачки та підпал, внаслідок яких пошкоджено житловий будинок позивачки, а саме: стелі житлового будинку (підгар на перекритті будівлі на площі 17 кв.м, 17 метрів пластикового водостоку будівлі та покрівля), ливневу систему даху, огорожу, облицювальну цеглу житлового будинку позивачки. При цьому, акти про пожежу від 25.06.2018 та 23.08.2018 рр. відповідачкою ОСОБА_2 підписані без жодних зауважень та пояснень.

Також, як вбачається з копії звіту від 23.08.2018 року про причини виникнення пожежі 25.06.2018 року та 23.08.2018 року за адресою: АДРЕСА_1 провідного інспектора Центрального РВ у м. Миколаїв ГУ ДСНС України у Миколаївській області капітаном служби цивільного захисту Заболотько А.В. було розглянуто дві версії виникнення пожежі: підпал та коротке замикання електромережі. У вказаному звіті інспектор дійшов до висновку, що ймовірною причиною пожежі стало порушення правил пожежної безпеки, необережне поводження з вогнем, підпалу, необережного куріння, пустощів дітей з вогнем.

До Акту від 25.06.2018 року додано Додаток, в якому зазначено про пошкодження майна ОСОБА_1 , саме 6 стіна житлового будинку ( подзор до перекриття будинку на площі 18 кв.м.), 17 метрів пластикового водозбору будівлі та покрівля гаражу. вказаний додатко піждписано 27.06.2018 ркоу ОСОБА_2 без жодних зауважень та доповнень.

Вказаний висновок зроблено на підставі того, що господарка ОСОБА_2 виховує трьох неповнолітніх дітей, тому можна припустити, що пожежа почалася через пустощі дітей з вогнем, зі слів ОСОБА_2 на момент пожежі вона знаходилася в будинку.

Також працівниками Центрального ВП ГУНП в Миколаївській області встановлена відсутність ознак кримінального правопорушення під час встановлення обставин пожежі 25.06.2018 року та від 23.08.2018 року. З пояснень ОСОБА_2 вбачається, що вона залишила вдома самих двох малолтініх онуків 6-ти та 4-х річного віку, а сама поїхала по своїх справах. Якк сталася пожежі ні їй, ні онукам невідомо.

Згідно з положеннями ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ для захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст.2 ЦПК).

Згідно ч.1 та ч.2 ст.77 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Достовірними, відповідно до ст.79 ЦПК України є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ч.1 ст.80 ЦПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмету доказування.

Згідно ч.1 та ч.6 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених законом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За такого, суд не може погодитися з запееченнями відповідачки, що пожежі сталися внаслідок підпалу сторонньою особою - оскільки це лише одна із версій ймовірних причин пожежі, але версії і пустощів дітей з вогнем та необрежного поводження з вогнем, неналежного стану електропроводки ( що також належить до обсягу відповідальності власника майна за стан внутрішньобудинкових електромереж) - також не виключені. При цьому суд звертає увагу, що внаслідок пожежі матеріальні збитки завдані також і майну самої ОСОБА_2 , проте остання взагалі не зверталася до правоохоронних органів з заявами про підпал її будинку та щодо встановлення винної особи.

Відповідно до частини другої статті 11 ЦК України, однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду, є заподіяння майнової шкоди.

Зобов`язання із заподіяння шкоди - це правовідношення, у силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків. Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода наслідком.

Пленум Верховного Суду України у абз. 1 п. 2 постанови «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» від 27.03.1992 року № 6 (з наступними змінами) наголосив, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, із змісту наведених норм права випливає, що для застосування вимог ст. 1166 ЦК України суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме - якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. При цьому суд повинен оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Конкретні доказові презумпції передбачені нормами матеріального права.

Так, особливістю деліктної відповідальності за завдану шкоду є презумпція вини.

Відповідно до частини другої статті 1166 ЦК України особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто, відсутність вини у завданні шкоди повинен доводити сам завдавач шкоди, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов`язків власник зобов`язаний додержуватися моральних засад суспільства. Власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Крім того, статями 151,177,179 ЖК України та статями 322,323 ЦК України передбачений обов`язок громадян забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно - технічного та іншого обладнання, дотримуватися Правил користування приміщеннями житлових будинків, затвердженихпостановою Кабінету Міністрів України від 8 жовтня 1992 року № 572(з наступними змінами).

Наявні у справі докази свідчать про те, що саме внаслідок протиправної бездіяльності відповідача, яка не забезпечила дотримання правил пожежної безпеки у належному їй домоволодінні та господарських спорудах , сталася пожежа, внаслідок якої завдано майнову шкоду позивачці, при цьому відповідач не довів відсутності своєї вини у спричиненні пожежі на території власного нерухомого майна, тому шкода підлягає відшкодуванню на підставі положень статі 1166 ЦК України.

На підтвердження розміру завданої матеріальної шкоди представником позивача надано два Зведених кошторисних розрахунки вартості об`єкта будівництва «ремонтні роботи в частині житлового будинку АДРЕСА_1 по ліквідації пожару», складеного спеціалістом РТПП Миколаївської області Івлічевою Л.В.

Судом взято до уваги Зведений кошторис 24-3К на загальну суму 59 508 грн, оскільки згідно письмових пояснень кошторинсика ОСОБА_5 - у вкзаний розмір вартості ремонтних робіт увівйшли розрахунки щодо усунення наслідків двох пожеж - і тої, що мала місце 25 червня 2018 року, і пожежі від 23 серпня 2018 року . Так, наслідки першої пожежі також не були усунуті відповідачем, що нею не заперечувалося, як і не заперечувався той факт, що обидві пожежі сталися в одному і тому ж господарському приміщенні.

Згідно зведеного кошторисного розрахунку, складеного спеціалістом Регіональної торгово-промислової палати Миколаївської області станом на 04.09.2018 року, вартість ремонтних робіт частини житлового будинку АДРЕСА_1 після пожежі без врахування ПДВ складає 48 913 грн.

Відповідно до частин першої, другої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Відшкодування збитків є однією із форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 ЦК України, оскільки частиною першою визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано, пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.

Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.

Відомості про фактичне здійснення ремонту будинку позивача, в матеріалах справи відсутні.

Так, у випадку виплати матеріального відшкодування безпосередньо постраждалій особі, виплата здійснюється без податку на додану вартість, який може бути виплачений потерпілому після надання документів про оплату будівельних матеріаліввідновлюваного ремонту на суму, що включає ПДВ.

Отже, за вказаних обставин ПДВ в сумі 9918 грн не може бути стягнуто з відповідачки в межах суми вартості відновлювального ремонту, оскільки позивачем не надано суду відповідних документів про оплату будівельних матеріалів/відновлюваного ремонту.

Так, при дослідженні Дефектного акту до Зведеного кошторисного розрахунку, суд не враховує витрати на ремонтні роботи:

- з очищення бокового фасаду будівлі від сажі 2445 грн.- оскільки поза розумним сумнівом за чотири роки сажа(кіптява) змилася зі стіни природніми засобами ( дощами, снігом) , при цьому представник позивача не зміг заперечити вказні обставини.

- з навішування водостічних труб, колін, відливів і жолобів з готових елементів - вартістю 1956 грн., так як самі водосточні труби на кутах будинку згідно фото при пожежі не були пошкоджені;

- розбирання огорожі з листів профнастилу, улаштування огорожі з металевих труб та з листів профнастилу - вартістю 2408 грн., так як згідно технічного паспорту пошкоджена огрожа перебуває з іншого боку земельної ділянки та не надано доказів, що пошкоджена огрожа належить саме позивачці на праві власності.

За такого, всього вартість ремонтних робіт на відновлення житлового будинку які перебувають у прямому причинному зв`язку з пожежами, які сталися у вказані дати - склададиметься з установлення та розбирання зовнішніх металевих трубчастих інвентарних риштувань, розбирання пластикових жолобів та облицювання парапету з плит "вагонка", розбирання парапету з дошки, розбирання каркасів парапету із оцинкованих профілів, улаштування каркасів парапету із оцинкованих профілів, обшивання парапету дошками та плитами "вагонка" - на загальну суму згідно наданого кошторису 42 825 грн.

Проте, як вбачається з вказаного кошторису - така сума обрахована із загальної клькості робіт та будівельних матеріалів на довжину ремонтних робіт та заміні матеріалів у 36,5 метрів. Згідно пояснень позивача - таке обраховано , виходячи з довжини переметру жолобів та парапету під всім дахом будинку. Проте з наданих до кошторису фото та пояснень сторін вбачається, щщо постраждалі водосточні жолоби та облицювання під дахом будинку лише на одній із стін - суміжній з очагом пожежі. Згідно технічного паспорту загальна довжина цієї стіни становить близько 18 метрів.

За такого, сума , що підлягатиме відшкодуванню складатиме 21 412,50 грн., тобто варітсть відновлювального ремонту 18 метрів із 36,5 м. обрахованих.

При цьому суд не може взяти до уваги пояснення позивача та третьої особи, що слід замінювати облаштування парапету по всьому периметру будинку, оскільки вони , ймовірно, не зможуть підбрати колір такого облаштування під той, що залишається. Так, рішення суду не може грунтуватися на припущеннях і захисту підлягє лише дійсне порушене право, а не право на майбутнє.

Так, оскільки доказів заміни цих будівельних матеріалів позивачем не надано взагалі, отже суд не може погодитися з такими твердженнями, що неможливо усунути завдані пошкодження лише на тій ділянці, яка безпосередньо постраждала внаслідок пожежі і існує потреба в заміні будівельних матеріалів і з протилежної стіни будинку також. А як вже зазначено судом вище - стягненню у деліктних правовідносинах підлягають лише матеріальна шкода, яка складається з дійсних витрат, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Також, суд не може погодитися з твердженням представника відповідача, що надана позивачем кошторисна документація на підтвердження завданих збитків не є належним доказом , оскільки належним доказом розміру матеріальних збитків може бути лише судова експертиза - оскільки таке не грунтується на вимогах процесуального права. крім того, відповідачем не надано жодного ждоказу на підтвердження того, що сума завданих збитків має бути іншою чи меншою.

Щодо посилання відповідача, що вона не повинна нести відповідальність за завдані збитки, оскільки при будівництві будинку безпосередньо по межі земельної ділянки з сусідньою земельною ділянкою позивачем також були порушені протипожежні норми і правила, а отже існує і вина останньою. Так, право власності позивача на вказаний житловий будинок зареєстровано в установленому законом порядку та введено в експлуатацію та порушення нею будівельних норм та правил не є предметом розгляду даного позову. Крім того, будівництво споруди по межі земельної ділянки навіть з порушенням ДБН не надає право суміжному земелекористувачу порушувати в свою чергу законодавчо встановлені норми та правила та завдавати шкоди таким "неправильно розташованим" на його думку будівлям та не звільняє його від відповідальності за завдану шкоду.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, з огляду на те, що цивільне судочинство не може ґрунтуватись на припущеннях, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Питання про розподіл судових витрат слід вирішити в порядку ст. 141 ЦПК України, а саме стягнути з відповідачки на користь позиваач судовий збір пропорційно до задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 12,13,81, 141,259, 263-265, 273 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди задовольнити частково.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) з ОСОБА_2 у відшкодування матеріальної шкоди 21 412 грн 50 коп. та судовий збір у розмірі 213 грн 95 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання його повного тексту. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повний текст рішення суду складено 08 лютого 2023 року

СУДДЯ О.А. ГУДЕНКО