УХВАЛА

Іменем України

"26" грудня 2023 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду міста Житомира Адамович О.Й., розглянувши матеріали позовної заяви Комунального підприємства "Житомиртеплокомуненерго" Житомирської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До Корольовського районного суду м. Житомира надійшла позовна заява Комунального підприємства "Житомиртеплокомуненерго" Житомирської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Згідно довідки Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області, яка надійшла до суду 25.12.2023 року, відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстровані за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно довідки Відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання УДМС України в Житомирській області, яка надійшла до суду 25.12.2023 року, відповідач ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знятий з реєстрації ІНФОРМАЦІЯ_2 помер. Був зареєстрований по АДРЕСА_1 .

Статтею 27 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до ст. 48 Цивільного процесуального кодексу України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

У відповідності до норм ст. ст. 46, ч. 1 ст. 47 Цивільного процесуального кодексу України, здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи. Здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Згідно ч. 1 ст. 55 Цивільного процесуального кодексу України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

З наведеного вбачається, що процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

При цьому суд повинен би був зупинити провадження у справі відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України до залучення до участі у справі спадкоємців.

Разом з тим, це не може бути застосоване в даному випадку, виходячи з наступного.

Так, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 251 Цивільного процесуального кодексу України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі: смерті або оголошення фізичної особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво. Таким чином, з наведеного вбачається, що дана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі. Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається, що на момент вирішення питання про відкриття провадження у справі, відповідач ОСОБА_3 значиться померлим, його цивільна правоздатність і дієздатність припинились його смертю до вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Навпаки, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона - учасник процесу вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю, після відкриття провадження у справі.

В позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 186 Цивільного процесуального кодексу України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які звернулися із позовною заявою або до яких пред`явлено позов, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

У зв`язку з чим, суд приходить до висновку про відмову у відкритті провадження в частині пред`явлення позову до відповідача ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення та постачання теплової енергії на користь Комунального підприємства "Житомиртеплокомуненерго" Житомирської міської ради.

В частині вимог Комунального підприємства "Житомиртеплокомуненерго" Житомирської міської ради до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.175-177 ЦПК України, віднесена до предметної, суб`єктної, інстанційної та територіальної юрисдикції суду.

Підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення, відмови у відкритті провадження відсутні.

Згідно ч.5 ст.279 ЦПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За правилами ст.277 ЦПК України за наслідками розгляду клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд з урахуванням конкретних обставин справи може задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Позивач в прохальній частині позовної заяви просить розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Зважаючи на те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного і всебічного встановлення обставин справи, суд, з урахуванням положень ст.274, ч.5 ст.279 ЦПК України, приходить до висновку, що справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 19, 128, 187, 274, 277, 279 ЦПК України, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження по цивільній справі за позовом Комунального підприємства "Житомиртеплокомуненерго" Житомирської міської ради до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості в частині пред`явлення позовних вимог до відповідача ОСОБА_3 .

Прийняти до розгляду та відкрити провадження у цивільній справі за позовом Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги централізованого опалення та постачання теплової енергії.

Клопотання позивача задовольнити частково та проводити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін у судове засідання.

Призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 11год: 15хв. "27 " лютого 2024 р. у приміщенні Корольовського районного суду м. Житомира, за адресою: м. Житомир, майдан Соборний, 1, зал №208, під головуванням судді Адамовича О.Й.

Не пізніше п`ятиденного строку відповідач має право подати заяву із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, у разі неподання у встановлений судом строк яких, відповідач має право ініціювати перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження лише у випадку, якщо доведе, що пропустив строк з поважних причин.

Не пізніше п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали про відкриття провадження, копії позовної заяви та додатків до неї, до початку розгляду справи по суті, відповідач має право надіслати відзив на позовну заяву і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову до суду з підтвердженням направлення позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати відповідь на відзив, виклавши письмово свої міркування, аргументи, надати відповідні докази, та направити відповідачу та суду з підтвердженням такого направлення учаснику справи.

Відповідач не пізніше п`яти днів з дня отримання відповіді позивача на відзив, до початку розгляду справи по суті, має право підготувати заперечення на відповідь на відзив, та направити позивачу й суду з підтвердженням такого направлення учасникам справи.

Роз`яснити учасникам справи, що подання заяв по суті справи (позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву) є їхнім правом. У разі ненадання учасником розгляду заяви по суті справи у встановлений судом або законом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному вебпорталі судової влади України за веб-адресою https://kl.zt.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О. Й. Адамович