У Х В А Л А

Іменем України

10 листопада 2023 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ТОВ «Довіра та Гарантія», Солом`янського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ТОВ «Довіра та Гарантія», Солом`янського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про скасування арешту на майно.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачка просить суд скасувати обтяження на все її майно та кошти які їй належать, накладені Солом`янським відділом державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, згідно:

- Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження НОМЕР_1 від 10.05.2016;

- Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження НОМЕР_1 від 08.06.2017;

- Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження НОМЕР_1 від 14.12.2018;

- Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження НОМЕР_1 від 23.04.2021;

- Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження НОМЕР_2 від 24.01.2022;

- Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження НОМЕР_2 від 22.08.2022;

- Постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження НОМЕР_1 від 10.05.2016, зареєстроване:06.04.2017 14:35:42 за №19847178(спеціальний розділ) реєстратором: ОСОБА_3., Солом`янський відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві. Підстава внесення запису (обтяження): Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер:34655635 від 06.04.2017 14:35:54, ОСОБА_3., Солом`янський відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві. Вид обтяження: арешт нерухомого майна.

Вивчивши матеріали позовної заяви разом з додатками, суддя, з урахуванням підстав та предмету позову, приходить до наступного.

Згідно з вимогами ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Як роз`яснено в абзаці п`ятому пункту 1 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016 № 5, на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства.

У пункті 5 вказаної постанови також роз`яснено, що у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, а якщо такі дії вчинялися при виконанні вироку суду щодо цивільного позову у кримінальному провадженні, то відповідна скарга підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства відповідно до вимог статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження.

У зв`язку із цим боржник (учасник кримінального провадження, на майно якого накладено арешт) не може пред`являти такий позов, оскільки у судовому процесі він є відповідачем та законом для нього встановлений інший порядок вирішення питання.

У разі пред`явлення до суду такого позову в порядку цивільного судочинства суддя має відмовити у відкритті провадження, а, помилково прийнявши позов до розгляду, під час судового розгляду суд має закрити провадження у справі.

Відповідно до ст. 447 ЦПК України сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права чи свободи.

Згідно з частинами третьою - п`ятою статті 59 Закону України «Про виконавче провадження» у разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Позивачка, пред`являючи вимоги до ТОВ «Довіра та Гарантія», Солом`янського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про скасування арешту на майно, посилалася на те, що арешт було накладено Солом`янським відділом державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києвів рамках виконавчих проваджень № НОМЕР_1, № НОМЕР_2 щодо виконання заочного рішення Солом`янським районнимсудом міста Києва від 29.05.2015 про стягнення з неї, зокрема, заборгованості за кредитним договорам на суму 46 652,20 дол. США та 291 153,02 грн..

За виконавчим провадженням № НОМЕР_1 постановою старшого державного виконавця від 18.11.2021 виконавчий документ був повернутий стягувачу; за виконавчим провадженням № НОМЕР_2 постановою старшого державного виконавця від 25.12.2022 виконавчий документ також був повернутий стягувану.

Позивачка зазначає, що вона звернулася до Солом`янського відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києвіта отримала відповідь про те, що відповідно до відповідно до ч.4 ст.59 ЗУ «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є: 1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом; 2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника; 3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах; 4) наявність письмового висновку експерта, суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв`язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням; 5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно; 6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову; 7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника; 8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.

У зв`язку з чим вона звернулася до суду із позовом про скасування арешту.

Враховуючи, що ОСОБА_1 є стороною виконавчого провадження, тому після ухвалення рішення по суті спору судовий контроль за виконанням судових рішень здійснюється виключно за правилами розділу VІІ ЦПК України «Судовий контроль за виконанням судовий рішень» ЦПК України, який визначає порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності державного виконавця в ході виконання рішень, у формі звернення до суду зі скаргою, тоді як ОСОБА_1 , пред`явила позов, зі змісту якого не вбачається спору між сторонами про право власності (володіння, користування розпорядження) на майно, на яке накладено арешт, і таке право позивачки ніким не оспорюється, у зв`язку з цим не містить позов і матеріально-правових вимог до відповідача.

Отже, позовна заява на предмет судового контролю за діями/бездіяльністю державного виконавця при виконанні судового рішення в іншій цивільній справі, не підлягає розгляду в порядку позовного провадження, оскільки чинне законодавство передбачає іншу форму звернення та порядок вирішення, що є підставою для відмови у відкритті провадження у даній справі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 186 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, враховуючи, що арешт на майно боржника було накладено державним виконавцем в порядку виконання рішення суду в межах виконавчих проваджень № НОМЕР_1, № НОМЕР_2, відтак позовна заява ОСОБА_1 не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, а питання про зняття арешту з майна боржника повинно вирішуватись за скаргою, поданою у порядку, визначеному розділом VII ЦПК України, а відтак, відсутні підстави для відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 про скасування арешту майна.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.15, 19, 186, 447 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ТОВ «Довіра та Гарантія», Солом`янського відділу державної виконавчої служби у м. Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, ОСОБА_2 про скасування арешту на майно.

Ухвала може бути оскаржена протягом 15 днів з дня її проголошення шляхом подання безпосередньо до Київського апеляційного суду апеляційної скарги.

В разі оголошення вступної та резолютивної частини ухвали або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи строк оскарження ухвали обчислюється з дня складання її повного тексту.

Суддя: