справа № 361/7659/15-ц
провадження № 6/361/16/23
УХВАЛА

Іменем України

22 травня 2023 року м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого-судді Дутчака І.М.,
за участю секретаря Лебідя В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю Вердикт Капітал, заінтересовані особи: Акціонерне товариство Альфа-Банк, ОСОБА_1 про заміну сторони,

в с т а н о в и в :

У січні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю Вердикт Капітал (далі ТОВ Вердикт Капітал або Товариство) звернулося до суду із заявою, у якій просить замінити стягувача Акціонерне товариство Альфа-Банк (далі АТ Альфа-Банк або Банк) на його правонаступника ТОВ Вердикт Капітал у цивільній справі № 361/7659/15-ц за позовом ПАТ Альфа-Банк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором № 500472517 від 28 березня 2014 року, посилаючись на те, що 21 червня 2016 року між Банком і Товариством з обмеженою відповідальністю Кредитні ініціативи (далі ТОВ Кредитні ініціативи) укладено договір факторингу № 1, за умовами якого ТОВ Кредитні ініціативи набуло право вимоги за договорами кредиту, у тому числі грошової вимоги до ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості за вказаним кредитним договором. 26 грудня 2018 року між ТОВ Кредитні ініціативи і Товариством з обмеженою відповідальністю Фінансова компанія Веста (далі ТОВ ФК Веста) укладено договір факторингу № 219-1КІ/ВЕСТА, за умовами якого ТОВ ФК Веста набуло право грошової вимоги до боржника ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості за вказаним вище кредитним договором. Також 16 січня 2019 року між ТОВ ФК Веста та ТОВ Вердикт Капітал було укладено договір відступлення права вимоги № 16-01/19/1, за умовами якого ТОВ Вердикт Капітал набуло право грошової вимоги до боржника ОСОБА_1 про стягнення суми заборгованості за кредитним договором № 500472517 від 28 березня 2014 року.

Представник заявника ТОВ Вердикт Капітал Бурдюг Т.В. у судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву у якій просила суд розглянути справу за її відсутності.

Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце розгляду заяви повідомлялося належним чином, про причини неявки суд вони повідомили.

Відповідно до ч. 3 ст. 442 ЦПК України неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Розглянувши заяву та додані до неї документи, перевіривши матеріали справи, суд встановив такі факти і відповідні їм правовідносини та дійшов наступних висновків.

Заочним рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 грудня 2015 року у цивільній справі № 361/7659/15-ц, з ОСОБА_1 на користь ПАТ Альфа-Банк було стягнуто заборгованість за кредитним договором № 500472517 від 28 березня 2014 року в розмірі 70218 грн. 66 коп., що складається із заборгованості за кредитом у розмірі 42842 грн. 88 коп.; заборгованості за відсотками у розмірі 4810 грн. 88 коп.; заборгованості по відсотках у розмірі 10094 грн. 73 коп.; заборгованості по комісії у розмірі 14881 грн. 05 коп.; штрафу у розмірі 2400 грн., та судовий збір у розмірі 1218 грн. всього 71436 грн. 66 коп.

10 березня 2016 року судом у вказаній цивільній справі позивачу ПАТ Альфа-Банк направлені виконавчі листи.

21 червня 2016 року між ПАТ Альфа-Банк і ТОВ Кредитні ініціативи укладено договір факторингу № 1, відповідно до умов якого Банк відступив, а ТОВ Кредитні ініціативи набуло право вимоги стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором № 500472517 від 28 березня 2014 року, що підтверджується витягом додатку № 1 до договору факторингу від 21 червня 2016 року, платіжним дорученням № 19339 від 21 червня 2016 року.

26 грудня 2018 року між ТОВ Кредитні ініціативи та ТОВ ФК Веста укладено договір факторингу № 219-1КІ/ВЕСТА, відповідно до умов якого ТОВ Кредитні ініціативи відступив, а ТОВ ФК Веста набуло право вимоги стягнення із ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором № 500472517 від 28 березня 2014 року, що підтверджується додатком № 1-1 до договору факторингу № 219-1КІ/ВЕСТА від 26 грудня 2018 року, платіжним дорученням № 88 від 27 грудня 2018 року.

16 січня 2019 року між ТОВ ФК Веста і ТОВ Вердикт Капітал укладено договір відступлення права вимоги № 16-01/19/1, за умовами якого ТОВ ФК Веста відступило, а Товариство набуло право вимоги стягнення з ОСОБА_1 суми заборгованості за кредитним договором № 500472517 від 28 березня 2014 року, що підтверджується додатком № 1-1 до цього договору відступлення права вимоги № 16-01/19/1 від 16 січня 2019 року, платіжним дорученням № 10 від 22 січня 2019 року.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини як джерела права виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватись як складова частина судового розгляду (справа Горнсбі проти Греції, рішення від 19 березня 1997 року, п. 40).

Згідно із п. 9 ч. 2 ст. 129 Конституції України, п. 7 ч. 3 ст. 2 ЦПК України обов`язковість судового рішення є однією із основних засад (принципів) цивільного судочинства.

У ч. 1 ст. 1291 Конституції України закріплено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 13 Закону України Про судоустрій і статус суддів від 02 червня 2016 року № 1402-VIII, ч. ч. 1, 2 ст. 18 ЦПК України судове рішення, яким закінчується розгляд справи в суді, ухвалюється іменем України. Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 18 ЦПК України обов`язковість судового рішення не позбавляє осіб, які не брали участі у справі, можливості звернутися до суду, якщо ухваленим судовим рішенням вирішено питання про їхні права, свободи чи інтереси.

Згідно із п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 2 Закону України Про виконавче провадження від 02 червня 2016 року № 1404-VIII виконавче провадження здійснюється з дотриманням таких засад: верховенства права; обов`язковості виконання рішень.

У ч. ч. 1, 2 ст. 15 цього ж Закону встановлено, що сторонами виконавчого провадження є стягувач і боржник. Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ. Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Відповідно до ч. 1 ст. 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно із ч. 1 ст. 516 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні здійснюється без згоди боржника, якщо інше не встановлено договором або законом.

У ч. 5 ст. 15 Закону України Про виконавче провадження визначено, що у разі вибуття однієї із сторін виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

За змістом п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Верховний Суд України у постанові від 20 листопада 2013 року у справі № 6-122цс13 висловив правову позицію та зазначив, що виходячи зі змісту ст. ст. 512, 514 ЦК України заміна кредитора у зобов`язанні можлива з підстав відступлення вимоги (цесія), правонаступництва (смерть фізичної особи, припинення юридичної особи) тощо й до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, у тому числі бути стороною виконавчого провадження шляхом подання ним та розгляду судом заяви про заміну стягувача. Така заміна кредитора відбувається поза межами виконавчого провадження у разі смерті кредитора, припинення юридичної особи чи відступлення права вимоги.

Аналогічні правові позиції викладені Верховним Судом у постановах від 21 березня 2018 року у справі № 6-1355/10, від 25 квітня 2018 року у справі № 2-н-148/09, від 05 грудня 2018 року у справі № 643/4902/14-ц.

По своїй суті заміна кредитора в зобов`язанні внаслідок відступлення права вимоги є різновидом правонаступництва та можлива на будь-якій стадії процесу. У зв`язку з заміною кредитора відбувається вибуття цієї особи з виконавчого провадження, та її заміна новим кредитором (правонаступником).

Заміна сторони правонаступником може відбуватися як при відкритому виконавчому провадженні, так і при відсутності виконавчого провадження, тобто може бути проведена на будь-якій стадії процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 442 ЦПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою сторони суд замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником.

Виходячи з наведеного вище, враховуючи те, що за умовами договору про відступлення права вимоги від 16 січня 2019 року ТОВ Вердикт капітал набуло права вимоги стягнення з боржника ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором № 500472517 від 28 березня 2014 року, суд дійшов висновку, що заява Товариства про заміну сторони стягувача є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 2, 5, 10, 12, 13, 259, 260, 442, 446 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Заяву задовольнити.

Замінити стягувача Акціонерне товариство Альфа-Банк на його правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю Вердикт Капітал () у цивільній справі № 361/7659/15-ц за позовом Публічного акціонерного товариства Альфа-Банк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Дутчак І. М.