Справа № 623/4094/21
Провадження № 2/638/3609/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2023 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді за участю секретаря судового засідання Орос О.В., Шевцової А.Р.,

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Харкові питання про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Левківського старостинського округу Ізюмської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Левківського старостинського округу Ізюмської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 23 листопада 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

Судом поставлено на розгляд вирішення питання про необхідність встановлення кола осіб, які можуть бути заінтересовані у результаті розгляду даної цивільної справи та на чиї права та обов`язки може вплинути рішення у даній справі та неможливістю самостійно надати зазначені докази.

Позивач та представник відповідача в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, подали заяви про розгляд справи без їх участі.

Згідно п. 3 ст. 2 ЦПК основними засадами (принципами) цивільного судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

На необхідності забезпечення розгляду справи протягом розумного строку зазначено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст. 129 Конституції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Вирішуючи питання щодо витребування доказів за відсутності сторін, суд приймає до уваги те, що межі перенесення розгляду справи не повинні призводити до зменшення розумного строку розгляду справи. Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).

Враховуючи наведене, ту обставину, що в даному судовому засіданні справа по суті не вирішується, а також необхідність забезпечення розумних строків її розгляду та встановлення кола осіб, які можуть бути заінтересовані у результаті розгляду даної цивільної справи та на чиї права та обов`язки може вплинути рішення у даній справі, суд приходить до висновку щодо відсутності підстав для відкладення судового засідання, зважаючи на що вирішує зазначене клопотання про витребування доказів за відсутності сторін та їх представників.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про витребування доказів.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завдання цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі, є справедливий розгляд і вирішення цивільних справ.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання.

Відповідно до ч. 1 ст. 84 ЦПК України учасники справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Будь-яка особа, у якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду.

Статтею 76 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Статтею 80 ЦПК України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною другою статті 78 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч. 2, 6 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Згідно з вимогами ст.12 ЦПК України, яка також покладає і на суд певні обов`язки зі створення для сторін змагального процесу, суд сприяє всебічному і повному з`ясуванню обставин справи: роз`яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов`язки, попереджає про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 84 ЦПК України у разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши, що при закритті підготовчого судового засідання та призначенні справи до судового розгляду суддею Ізюмського міськрайонного суду Одарюком М.П. не було витребувано дані, необхідні для встановлення кола осіб, які можуть бути заінтересовані у результаті розгляду даної цивільної справи та на чиї права та обов`язки може вплинути рішення у даній справі, приходить до висновку щодо необхідності на стадії судового розгляду витребувати необхідні докази, а саме Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), належним чином завірені копії спадкової справи та заповіту (у разі їх наявності). Зазначені докази мають значення для встановлення наявності або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги позовної заяви. Крім того, витребувана інформація має значення для всебічного та повного з`ясування обставин справи і справедливого та правильного її вирішення. Зокрема, вказана інформація має значення для визначення осіб, які можуть бути заінтересовані у результаті розгляду даної цивільної справи та на чиї права та обов`язки може вплинути рішення в даній справі.

Керуючись ст. 81, 83, 84, 258-261, 294 ЦПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Витребувати з Ізюмської державної нотаріальної контори Харківської області (місцезнаходження: 64309, Харківська область, м. Ізюм, вул. Соборна, 18):

- Інформаційну довідку із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційну довідки із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , сформовані станом на дату отримання цієї ухвали;

- належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (у разі наявності);

- належним чином завірену копію заповіту, складеного за життя ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (у разі наявності).

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Орос