Справа № 740/4977/22
Провадження № 2/740/251/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 жовтня 2023 року м. Ніжин

Ніжинський міськрайонний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді Шевченко І. М.,

за участю секретаря судового засідання Гусєвої Я. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог) ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Оболонського району м. Києва» (далі - КП «ШЕУ») про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,

установив:

У грудні 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом, вимоги якого під час розгляду справи зменшила, та остаточно просила скасувати наказ про її притягнення до дисциплінарної відповідальності від 23 листопада 2022 року № 900/к.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачка працювала в КП «ШЕУ» з 02.10.2019 на посаді дорожнього робітника, а з 26.02.2021 - диспетчера дільниці по утриманню автошляхів. Наказом від 23.11.2022 позивачку звільнено з 24.11.2022 із займаної посади за систематичне невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених трудовим договором відповідно до п. 3 ст. 40 КЗпП України. 28 листопада 2022 року позивачці вручено копію наказу про звільнення та трудову книжку з відповідним записом та повідомлено про існування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності від 23 листопада 2023 року № 900/к, копія якого їй не вручалася. Позивачка вважає оскаржуваний наказ незаконним, оскільки жодних пояснень стосовно порушень трудової дисципліни від неї роботодавцем не вимагалося, а тому їй невідомі підстави звільнення.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача КП «ШЕУ» - Куліков О. просив відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. На обґрунтування зазначив, що позивачка ознайомлена з наказом № 900/к від 23.11.2022 «Про оголошення догани», що підтверджується її підписом. Зазначив, що по суті порушення посадових обов`язків позивачкою, остання завищила норму витрати солі, усупереч вимогам технології зимового прибирання, затверджених на 2022-2023 р. р., у спосіб вчинення фальсифікованих записів. Зауважив, що відповідно до посадової інструкції диспетчер дільниці по утриманню автошляхів веде диспетчерські журнали, складає звіти та іншу технічну документацію, що стосується усіх процесів виробництва на підприємстві. Однак усупереч вимогам покладених на позивачку посадових обов`язків, виявлено сфальсифіковані розбіжності між вимогами технологічної карти та підробленими записами щодо відпрацьованого часу водіїв та бухгалтерського обліку в частині списання соляних сумішей. Крім позивачки оскаржуваним наказом на законних підставах оголошено догану іншим працівникам, тому вважав, що не може бути скасованим.

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 28 грудня 2022 року задоволено клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення; відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 19 січня 2023 року 09-30 год., яке в подальшому неодноразово відкладалося, востаннє - на 05 червня 2023 року 09-00 год.

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 05 червня 2023 року прийнято заяву представника позивачки ОСОБА_1 - адвоката Приходька С. О. про зменшення позовних вимог; підготовче провадження у справі закрито, справу призначено до судового розгляду по суті на 26 червня 2023 року 11-00 год.

Розпорядженням керівника апарату Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області № 43/246/23 від 06 липня 2023 року призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 740/4977/22, провадження № 2/740/251/23. Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.07.2023 головуючим суддею визначено суддю Шевченко І. М.

Ухвалою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 18 липня 2023 року справу прийнято до провадження; судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 31 липня 2023 року 11-00 год., яке в подальшому неодноразово відкладалося за клопотаннями представника позивачки, востаннє - на 30 жовтня 2023 року 14-00 год.

У судове засідання сторони не з`явилися.

Представник позивача подав вкотре клопотання про відкладення розгляду справи на інший день та час, у зв`язку з тим, що позивачу необхідний час для витребування додаткових доказів та збільшення позовних вимог у частині поновлення на роботі.

У справі міститься заява представника відповідача - Кулікова О. про розгляд справи без його участі.

На підставі ст. 2, 11, 13, 223 ЦПК України, з урахуванням категорії справи, з огляду на те, що представник позивача жодного разу не з`явився до суду, при цьому на кожне судове засідання подавав клопотання (4) про відкладення розгляду справи, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів.

Стосовно доводів представника позивача про необхідність збільшення позовних вимог у частині поновлення на роботі позивачки, то позивачка не позбавлена права захистити свої права шляхом подання окремого позову з відповідною вимогою.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази кожного окремо та в сукупності, керуючись законом та своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов таких висновків.

Судом установлено, що ОСОБА_1 перебувала у трудових відносинах з КП «ШЕУ», з 02 жовтня 2019 року - на посаді дорожнього робітника, з 26 лютого 2021 року - переведена на посаду диспетчера дільниці по утриманню автошляхів та підземних пішохідних переходів, що підтверджується копією трудової книжки серії НОМЕР_1 (а. с. 4).

Відповідно до посадової інструкції, затвердженої начальником КП «ШЕУ» Куліковим О. М., з якою ознайомлена ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_2 ), диспетчер по утриманню автошляхів та підземних пішохідних переходів, зокрема, здійснює оперативне регулювання процесів виробництва та інших видів основної діяльності підприємства або його підрозділів відповідно до виробничих програм, календарних планів і змінно-добових завдань; веде диспетчерські журнали, складає звіти та іншу технічну документацію, що стосується усіх процесів виробництва на підприємстві; разом з майстром організовує роботу спецмашин та механізмів згідно з технологією та ефективним їх використанням в зимовий період; доповідає начальнику дільниці про будь-які порушення у веденні документації; проводить реєстрацію всіх працюючих машин та механізмів, веде облік їх роботи та відстежує переміщення в програмі GPS, Kyiv Smart City та інші; здійснює записи в журналах обліку роботи машин та механізмів, контролює їх виїзд з території ШЕУ; щозмінно збирає інформацію про кількість отриманих та витрачених будівельних матеріалів та витрату посипочних матеріалів та передає її до належних інстанцій. За неналежне виконання або невиконання своїх посадових обов`язків, що передбачені посадовою інструкцією, - передбачена відповідальність в межах, визначених діючим законодавством України про працю (а. с. 64 - 67).

Наказом начальника КП «ШЕУ» Кулікова О. від 23.11.2022 № 900/к оголошено догану, зокрема, ОСОБА_1 - диспетчеру дільниці по утриманню автошляхів та підземних пішохідних переходів, за невиконання посадових обов`язків; підстава - службова записка начальника дільниці з нагляду та технічного стану дільниці по утриманню автошляхів та підземних пішохідних переходів ОСОБА_3 , пояснювальна записка майстра ОСОБА_1 , протокол засідання профспілкового комітету від 21.11.2022 № 20 (а. с. 68).

Відповідно до доповідної записки про невиконання службових обов`язків начальника дільниці з нагляду та технічного стану дільниці по утриманню автошляхів та підземних пішохідних переходів ОСОБА_3 , 18 листопада 2022 року диспетчер дільниці по утриманню автошляхів ОСОБА_1 не виконала свої службові обов`язки згідно з посадовою інструкцією: не здійснювала оперативне регулювання процесів виробництва у свою робочу годину; не виконала постійного відстеження за допомогою програми GPS за вулично-дорожньою мережею та технікою, яка була задіяна у цю зміну, зависила норми - витрати солі в журналі обліку та зробила запис.

У пояснювальній записці ОСОБА_1 зазначила, що заступивши на зміну 18 листопада, вона прийняла інформацію від попереднього диспетчера. Отримавши завдання на першу зміну, зареєструвала техніку, передала звіт. Після обіду почали планувати дії до нічного снігопаду. Перевіривши у водіїв маршрути, підготувавши соляний розчин, почали превентивну обробку спусків-підйомів та тр. розв`язок по району. Коли почався снігопад, загрузили машини ПСС і сіллю, сформували колону і вночі почали зачистку.

Згідно з аркушем ознайомлення з наказом «Про оголошення догани» диспетчер ОСОБА_1 ознайомлена під підпис (а. с. 70).

У матеріалах справи містяться копії журналу витрат солі та журналу витрат піско-соляної суміші, технологічні схеми посипки району по дільницям та технологічні карти посипання вулиць Оболонського району (а. с. 71 - 102).

Відповідно до положень ст. 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.

Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 149 КЗпП України.

Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення, при цьому за кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган в силу частини третьої статті 149 КЗпП України повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Таким чином, до порядку застосування дисциплінарного стягнення законодавцем встановлені такі обов`язкові вимоги: виявлення дисциплінарного проступку; отримання від порушника письмового пояснення; додержання строків накладення дисциплінарного стягнення - один місяць із дня виявлення дисциплінарного проступку і шість місяців із дня його вчинення працівником; видання власником наказу чи розпорядження про застосування дисциплінарного стягнення; доведення наказу (розпорядження) під розписку до відома працівника.

Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.

Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни суду необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

Відповідно до ст. 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.

Пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту його законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення.

При цьому, надаючи пояснення, працівник повинен усвідомлювати, що їх зажадали саме з приводу порушення ним трудової дисципліни та застосування дисциплінарного стягнення. Зажадати до застосування дисциплінарного стягнення від порушника трудової дисципліни письмові пояснення зобов`язаний власник або уповноважений ним орган.

Правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника.

Виходячи з правової природи інституту дисциплінарної відповідальності, при притягнені працівника до відповідальності, адміністрація повинна навести конкретні факти допущенного ним невиконання або неналежного виконання покладених на нього трудових обов`язків, тобто дуже важливо, щоб накази роботодавця були обґрунтованими та видавалися у чіткій відповідності з чинним законодавством.

У наказі про накладання дисциплінарного стягнення - про оголошення працівникові догани - обов`язково має бути зазначено, в чому саме полягає порушення трудової дисципліни, тобто вказано на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання або виконання на неналежному рівні працівником покладених на нього трудових обов`язків.

Крім того, порушенням трудової дисципліни вважається недотримання під час виробничого процесу правил поведінки, встановлених чинним законодавством, правилами внутрішнього трудового розпорядку, посадовими інструкціями, наказами і розпорядженнями роботодавця.

Під вчиненням дисциплінарного проступку мається на увазі невиконання чи неналежне виконання працівником з його вини обов`язків, покладених на нього законодавством, колективним договором, трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Отже, законодавством передбачено, що підставою застосування дисциплінарного стягнення може бути лише безпосереднє порушення трудової дисципліни чи невиконання працівником без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Власник підприємства зобов`язаний, застосовуючи певний вид дисциплінарного стягнення, видати наказ (розпорядження), в якому в обов`язковому порядку вказуються мотиви застосування стягнення.

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 26 травня 2021 року в справі № 335/10454/19-ц (провадження № 61-1856св21) вказано, що при обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку. Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Під час обрання виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Аналогічний правовий висновок міститься у постановах Верховного Суду у складі Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18), від 20 лютого 2019 року у справі № 757/28453/14-ц (провадження № 61-10309св18), від 18 березня 2020 року у справі № 484/2962/17 (провадження № 61-3225св18) та від 01 липня 2020 року у справі № 760/7225/16-ц (провадження № 61-35225св18).

Таким чином, для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).

За положеннями ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Згідно із ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За положеннями ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками процесу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

За правилами ст. 89 ЦПК України с уд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у сукупності, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову у зв`язку з необґрунтованістю позовних вимог.

Так, у позовній заяві не зазначено жодних обставин стосовно позовної вимоги про скасування наказу щодо оголошення догани позивачці, а саме не вказано, які порушення закону допустив відповідач, накладаючи на позивачку таке дисциплінарне стягнення та в чому це виразилося. Доводи позовної заяви стосувалися незаконності звільнення позивачки.

Подавши заяву про зменшення позовних вимог з посиланням на те, що відповідач самостійно скасував наказ про звільнення позивачки, представник позивачки також не вказав жодних пояснень з приводу позовної вимоги про скасування наказу щодо оголошення догани позивачці.

Аналізуючи зміст оскаржуваного наказу в частині оголошення догани позивачці за невиконання посадових обов`язків, суд зауважує, що підставами вказано - службову записку начальника дільниці з нагляду та технічного стану дільниці по утриманню автошляхів та підземних пішохідних переходів ОСОБА_3 , пояснювальну записку майстра ОСОБА_1 , протокол засідання профспілкового комітету від 21.11.2022 № 20 (а. с. 68).

При цьому слід зауважити, що Закон не вимагає, щоб таке порушення обов`язково призводило до будь-яких шкідливих наслідків. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності досить, щоб був зафіксований сам факт порушення. Водночас наслідки порушення враховуються при визначенні тяжкості дисциплінарного проступку та виборі дисциплінарного стягнення.

Щодо суворості дисциплінарного стягнення, яке застосовано до позивачки, то роботодавцем застосовано найменш суворе дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Оцінивши зібрані в справі докази, суд вважає, що відповідачем не порушено порядку застосування до позивачки дисциплінарного стягнення, визначеного ст. 149 КЗпП України, оскільки таке застосовано уповноваженою посадовою особою, вид обраного стягнення відповідає тяжкості вчиненого порушення, а тому при притягненні позивачки до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани були дотримані вимоги трудового законодавства. З наказом про оголошення догани позивачка ознайомлена в день його видання під підпис без жодних зауважень.

Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами (постанова ВСУ від 19.10.2016 року у справі №6-2801цс15).

За таких обставин суд вважає, що відсутні підстави для скасування оскаржуваного наказу, отже в задоволенні позову слід відмовити.

Згідно зі ст. 141 ЦПК України судові витрати зі сплати судового збору слід стягнути з позивачки.

Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 76 - 81, 89, 141, 259, 263 - 265, 274, 279 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні позову (з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог) ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Шляхово-експлуатаційне управління по ремонту та утриманню автомобільних шляхів та споруд на них Оболонського району м. Києва» про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності - відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ; АДРЕСА_1 ) на користь держави судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) гривень 40 коп.

Рішення суду може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І. М. Шевченко