Справа № 738/1884/23
№ провадження 2-з/738/11/2023
У Х В А Л А

10 листопада 2023 року м. Мена

Менський районний суд Чеpнiгiвської областi в складi:

судді - Волошиної Н.В.,

з участю секpетаpя судового засідання - Іванько А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову

В С Т А Н О В И В:

09 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про забезпечення позову, шляхом заборони ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 відчужувати успадковані ними частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» в розмірі 18239 грн 76 коп та державним реєстраторам проводити будь-які реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань щодо цих часток.

Заява мотивована тим, що він звернувся до суду з позовом до відповідачів, як до спадкоємців ОСОБА_7 , про стягнення суми боргу за договором позики від 27 травня 2022 року в загальному розмірі 88000 доларів США в межах вартості майна, успадковуваного кожним з них. Заявник звертався з вимогою (претензією) кредитора до спадкоємців ОСОБА_7 позичальника за Договором позики від 27 травня 2022 року, про повернення йому позики, проте його вимога залишилася без виконання. За життя ОСОБА_7 учасниками ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» були спадкодавець та його дружина ОСОБА_3 , їхні частки були рівними по 50 % кожна. Після смерті ОСОБА_7 його частка поділена між п`ятьма відповідачами порівну, у зв`язку з чим кожен отримав по 10% в статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ». ОСОБА_1 зазначає, що на сьогоднішній день це єдине майно, на яке видані свідоцтва про право на спадщину, та яке передане спадкоємцям у натурі. Керівник ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» ОСОБА_3 з березня 2023 року проводить переговори з третіми особами щодо продажу товариства, зокрема, пропонувала і йому, як директору ТОВ «ДАФНІС», придбати контрольний пакет частки у вказаній юридичній особі, та керівникам інших юридичних осіб, які здійснюють свою господарську діяльність в сусідніх з смт. Березна населених пунктах. Враховуючи, що після отримання спадщини частка ОСОБА_3 в ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» склала 60%, а також, беручи до уваги те, що вона є законним представником своїх дітей, розмір частки яких складає 30%, пропозиція про продаж частки в розмірі 90% є реальною і цікавою для потенційних покупців. Крім того, інформація з Єдиного реєстру судових рішень свідчить про те, що ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» не виконує свої зобов`язання в добровільному порядку і перед іншими кредиторами. Ігнорування всіма спадкоємцями ОСОБА_7 його вимоги разом з пропозицією ОСОБА_3 продати ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» та невиконанням ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» своїх вимог перед іншими контрагентами дає аргументовані підстави вважати, що його позов потребує забезпечення через високу вірогідність відчуження спадкоємцями ОСОБА_7 своїх часток в статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» третім особам. Заявник вважає, що заборона відчуження успадкованих відповідачами часток в статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» жодним чином не вплине на господарську діяльність товариства, не призведе до обмеження прав учасників ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» щодо володіння та користування частками в статутному капіталі, а лише слугуватиме заходом запобігання порушень прав позивача, а невжиття заходів забезпечення позову може призвести до переоформлення прав власності на успадковані частки в статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ», що унеможливить виконання рішення суду у разі задоволення позову. Також, на думку, заявника, заборона державним реєстраторам проводити будь-які реєстраційні дії щодо успадкованих часток це той реальний запобіжник, який дасть змогу забезпечити його позов, у разі недобросовісної поведінки відповідачів в разі порушення ними заборони відчуження часток. Співвідношення негативних наслідків від вжиття заборони відчуження успадкованих відповідачами часток в статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття зазначених ним заходів забезпечення позову, дає підстави стверджувати про співмірність цих заходів заявленим позовним вимогам. Посилаючись на положення статей 1282 ЦК України, статей 150-152 ЦПК України просить задовольнити його заяву про забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.2 статті 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі, задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).

Як зазначено у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №9 Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову (із наступними змінами), забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Точне і неухильне додержання судами України норм чинного законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову є необхідною умовою здійснення завдань цивільного судочинства, які полягають у справедливому, неупередженому та своєчасному розгляді й вирішенні цивільних справ із метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пунктом 4 зазначеної постанови передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Таким чином, у вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

У статті 150 ЦПК України встановлені види забезпечення позову, зокрема, заборона вчиняти певні дії. Відповідно до частини третьої статті 150 ЦПК України, види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі №381/4019/18, провадження №14-729цс19, вказано, що співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. […] Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. […] Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

При цьому, необхідно зазначити, що обґрунтованою підставою для забезпечення позову має бути існування очевидної загрози порушення законних прав та інтересів позивача у справі, в разі невжиття заходів забезпечення позову. Відповідно, звертаючись із заявою про забезпечення позову, особа має довести належність їй таких прав, та що невжиття заходів забезпечення позову призведе до утруднення чи неможливості виконання майбутнього рішення суду, при цьому, існування загрози порушення прав позивача повинно мати очевидний та об`єктивний характер.

За приписами ч. 10 ст. 150 ЦПК України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які за змістом є тотожними задоволенню заявлених позовних вимог, якщо при цьому спір не вирішується по суті.

Отже, реальне та ефективне виконання судового рішення в контексті превенції потенційних труднощів стосовно предмету спору у майбутньому слід розуміти так, що сторона, на користь якої ухвалено судове рішення, повинна бути в тому числі захищена від необхідності подання наступних позовів, пов`язаних із предметом спору, підстави пред`явлення яких можуть виникнути через те, що в процесі розгляду спору мала місце зміна відповідних обставин.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Суд зазначає, що обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та як наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Частиною 1 ст. 25 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень передбачено, що проведення реєстраційних дій зупиняється на підставі судового рішення про заборону вчинення реєстраційних дій.

З Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що станом на 20.02.2023 засновниками ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» значилися ОСОБА_8 та ОСОБА_3 , їхні частки були рівними, по 50 % кожна. Розмір статутного капіталу ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» (ЄДРПОУ 30865826) становить 182397,66 грн.

З Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що станом на 08.09.2023, а саме 31.08.2023 відбулася державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу, зокрема, зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи. У Переліку засновників (учасників) юридичної особи зазначені: ОСОБА_3 , розмір частки засновника (учасника): 109438,59 грн; ОСОБА_9 , розмір частки засновника (учасника): 18239,76 грн; ОСОБА_4 , розмір частки засновника (учасника): 18239,76 грн; ОСОБА_4 , розмір частки засновника (учасника): 18239,76 грн; ОСОБА_6 , розмір частки засновника (учасника): 18239,76 грн. Розмір статутного капіталу ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» (ЄДРПОУ 30865826) становить 182397,66 грн.

Отже, між відповідачами відбувся поділ частки ОСОБА_7 в розмірі 91198,83 грн, що становила 50% в статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ», між п`ятьма відповідачами порівну, у зв`язку з чим кожен отримав по 10% в статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ».

З точки зору закону поняття забезпечення позову визначається як встановлені законом тимчасові процесуальні дії примусового характеру у вигляді обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб, що застосовуються судом та гарантують або можуть гарантувати зацікавленій особі виконання ухваленого на її користь судового рішення або ефективний захист її прав.

Відповідно до позиції Верховного Суду, висловленої в постанові від 06 вересня 2019 року в справі № 756/3322/19 / провадження № 61-16300ск19 /, яка, з точки зору ч.4 ст.263 ЦПК України, має враховуватися судом, мета забезпечення позову - це хоча і негайні, проте тимчасові заходи, направлені на недопущення утруднення чи неможливості виконання судового акту, а також перешкоджання спричинення значної шкоди позивачу.

При розгляді заяви про забезпечення позову вирішується лише питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову і не вирішуються матеріально-правові вимоги та наперед результат розгляду справи по суті позову.

Заборона відповідачам відчужувати успадковані ними частки у статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» за своїм змістом полягає виключно у обмеженні права осіб розпорядитися своїми частками у статутному капіталі (провести їх відчуження) лише на певний час в рамках цієї судової справи, проте не позбавляє відповідачів права володіння і користування цими частками, зокрема, не перешкоджає використанню у господарській (підприємницькій) діяльності та виконанню зобов`язань з іншими особами чи контрагентами.

Верховний Суд прийшов до висновку, що цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову. Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.

Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може призвести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.

При цьому забезпечення позову не порушує принципів змагальності і процесуальної рівноправності сторін.

Так, предметом спору сторін є засновані на договорі позики боргові відносини в розмірі 3 212 000 грн, що еквівалентно 88 000 доларам США.

Частки відповідачів в статутному катіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» становлять: ОСОБА_3 - 109438,59 грн; ОСОБА_9 НОМЕР_1 , 76 грн, ОСОБА_4 - НОМЕР_1 , 76 грн, ОСОБА_4 - НОМЕР_1 , 76 грн, ОСОБА_6 - НОМЕР_1 , 76 грн.

З урахуванням цього суд вважає, що такий вид забезпечення позову як заборона відповідачам відчужувати успадковані ними частки у статутному капіталі ТОВ «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» є співмірним і відповідає заявленим позовним вимогам, є необхідним і достатнім для забезпечення виконання можливого судового рішення, та не перешкоджає діяльності господарського товариства та не порушує прав інших осіб його застосуванням.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги наведені норми процесуального законодавства, з врахуванням роз`яснення Верховного Суду, виходячи з оцінки обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття заходів забезпечення позову з урахуванням розумності, обґрунтованості вимог заявника про забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, суд вважає за необхідне заяву позивача про забезпечення позову задовольнити.

Керуючись статтями 149, 150, 153, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Заборонити до вирішення спору ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 відчужувати успадковані ними частки в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» (код ЄДРПОУ юридичної особи: 6) в розмірі 18239 грн 76 коп.

Заборонити суб`єктам державної реєстрації прав на нерухоме майно до вирішення спору вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо часток ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕРЕЗНЯНСЬКИЙ» (код ЄДРПОУ юридичної особи: 6) в розмірі 18239 грн 76 коп.

Ухвала про забезпечення позову виконується негайно в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Ухвала суду може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Н.В.Волошина