ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

13 листопада 2023 року м.Кривий Ріг

Суддя Дніпровського апеляційного суду Кішкіна І.В., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 13 вересня 2023 року у цивільній справі №177/909/23 за позовом Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка діє в інтересах держави в особі Національної служби здоров`я України та Виконавчого комітету Криворізької міської ради, до ОСОБА_1 , третя особа: Комунальне підприємство «Криворізька міська клінічна лікарня № 2» Криворізької міської ради, про стягнення коштів, витрачених на лікування потерпілих від злочину,

в с т а н о в и в:

Рішенням Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 19 вересня 2023 року позов Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області, яка діє в інтересах держави в особі Національної служби здоров`я України та Виконавчого комітету Криворізької міської ради, до ОСОБА_1 , третя особа: Комунальне підприємство «Криворізька міська клінічна лікарня № 2» Криворізької міської ради, про стягнення коштів, витрачених на лікування потерпілих від злочину задоволено.

Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу.

Апеляційний суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття апеляційного провадження, оскільки апеляційна скарга не відповідає вимогам статі 354, 356 ЦПК України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду першої інстанції постановлено 13 вересня 2023 року, повний текст судового рішення складено 20 вересня 2023 року, отже скаржник мав подати апеляційну скаргу в строк до 20 березня 2023 року, апеляційна скарга направлена на адресу апеляційного суду 24 жовтня 2023 року.

Разом з апеляційною скаргою представником скаржника заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, в якому він зазначає, що копія оскаржуваного рішення отримана ним через декілька днів після складання повного його тексту.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що представник скаржника ОСОБА_2 22 вересня 2023 року отримав копію повного тексту судового рішення на свою електронну адресу, яку він зазначав в заявах наданих до суду , скарга подана 24 жовтня 2023 року.

Відтак, строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції сплив, оскільки апеляційна скарга подана поза межами строку встановленого статтею 354 ЦПК України.

Заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження відповідачем не подано.

Частиною 3 статті 357 ЦПК України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI (далі Закон), визначено розміри ставок судового збору за подання позовних заяв та апеляційних скарг до суду.

Розмір судового збору, який підлягає сплаті при поданні апеляційної і касаційної скарги на рішення суду, згідно підпунктом 6 пункту 1 частини 2 статті 4 вказаного Закону, становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Судовий збір за подання апеляційної скарги скаржником не сплачено.

Тому, ОСОБА_1 має сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 1610,40 грн (1073,60 грн х 150%), за такими реквізитами: отримувач: ГУК у Дн-кiй обл/Шев.р/22030101, код отримувача ; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA0004628, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу: *;101;______ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ___ (Дата оскаржуваного рішення) по справі ____ (Номер справи), Дніпровський апеляційний суд (назва суду, де розглядається справа).

Разом з апеляційною скаргою, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги посилаючись на скрутне незадовільний матеріальний стан.

Вирішуючи питання про відстрочення сплати судового збору, апеляційний суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частинами 1, 3 статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у поряду, визначеному законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

За статтею 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення усправі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача фізичної особи за попередній календарний рік або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Вищенаведеною правовою нормою Закону України «Про судовий збір» встановлено чіткий та вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору.

Як роз`яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З матеріалів справи та апеляційної скарги, не вбачається інформації щодо розміру доходу скаржника за попередній календарний рік. Отже, ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , не надано належних доказів про свій майновий стан (наприклад, відомостей: про отримання чи неотримання заробітної плати, пенсії, грошового утримання чи інших видів доходів, з яких не утримуються суми податки, про відсутність нерухомого та рухомого майна, про склад сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів тощо), що унеможливлює задоволення клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Безпідставне звільнення від сплати судового збору є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) щодо справедливих судових процедур і рівності учасників судового процесу перед законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.

Аналогічна практика щодо застосування відповідних норм процесуального права міститься в ухвалах Верховного Суду від 05 квітня 2023 року по справі № 335/10295/20, від 05 квітня 2023 року по справі № 128/2928/22 від 05 квітня 2023 року, від 07 квітня 2023 року по справі № 205/5429/19.

Таким чином, клопотання скаржника про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Також згідно із пунктом 2 частини 4 статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи.

За частиною другою статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 185 ЦПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 13 вересня 2023 року має бути залишена без руху для усунення недоліків.

Керуючись частиною 2 статті 357 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 13 вересня 2023 року відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє ОСОБА_2 , на рішення Криворізького районного суду Дніпропетровської області від 13 вересня 2023 року залишити безруху.

Надати скаржнику строк для усунення зазначених вище недоліків апеляційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

У разі не подання заяви про поновлення строку із зазначенням інших підстав для його поновлення на апеляційне оскарження у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, а в разі не сплати судового збору - апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.

Суддя Дніпровського апеляційного суду І.В. Кішкіна