УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 755/19303/19-ц

провадження № 61-15847ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д., розглянув касаційну скаргуОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року у частині виправлення описки за заявою ОСОБА_1 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 12 квітня 2021 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Худова Юлія Олександрівна, про визнання договору довічного утримання удаваним, визнання договору ренти недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 04 грудня 2020 року

у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 12 квітня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнив частково. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 04 грудня 2020 року змінено у мотивувальній частині, викладено її у редакції цієї постанови. В іншій частині рішення залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 січня 2022 року касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Дніпровського районного суду м. Києва

від 04 грудня 2020 року у незміненій після апеляційного перегляду частині та постанову Київського апеляційного суду від 12 квітня 2021 року залишено без змін.

ОСОБА_1 звернулась до суду апеляційної інстанції із заявою про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 12 квітня 2021 року за нововиявленими обставинами.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року заяву

ОСОБА_1 про судового рішення за нововиявленими обставинами залишено без руху та встановлено строк десять днів з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року виправлено описку у мотивувальній частині ухвали Київського апеляційного суду

від 25 вересня 2023 року та визнано написаним правильно суму судового збору, яка підлягала сплаті при зверненні до суду з цим позовом: «1 536 грн 80 коп.» замість «2 305 грн 20 коп.»; суму судового збору, яка підлягає до сплати за подання заяви про перегляд постанови Київського апеляційного суду

від 12 квітня 2021 року за нововиявленими обставинами, з урахуванням уже сплаченої суми судового збору, становить «1 152 грн 60 коп.» замість «2 305 грн 20 коп.».

Продовжено ОСОБА_1 строк для усунення недоліків, визначених ухвалою Київського апеляційного суду від 25 вересня 2023 року, з урахуванням указаної ухвали про виправлення описки, а саме: доплати судового збору у розмірі

1 152 грн 60 коп., протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить ухвалу суду апеляційної інстанції скасувати у частині виправлення описки, прийняти нову постанову про зазначення іншої суми до сплати судового збору.

Відповідно до частини третьої статті З ЦПК України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Перевіривши доводи касаційної скарги ОСОБА_1 , у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити.

Із оскаржуваного судового рішення, доданих до скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо її незаконності.

Відповідно до частини першої статті 269 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких, зокрема, належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

Для того щоб були наявні підстави для виправлення описки, помилка має відповідати таким критеріям: 1) вона повинна бути технічною, тобто спричиненою випадковими огріхами під час друкування тексту судового рішення (неуважністю суду, автоматичним виправленням текстовим редактором тощо); 2) таку технічну помилку має бути допущено під час складання тексту судового рішення самим судом; 3) помилка повинна бути мимовільною та випадковою, а не обумовленою цитуванням документів, у яких було допущено помилки іншими учасниками судового процесу (позивачем, відповідачем, експертом тощо).

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

У постанові Верховного Суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

У постанові Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 січня 2021 року у справі № 22-ц/354/11 (провадження № 61-13870св20), зазначено, що: «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Суд апеляційної інстанції, виправляючи арифметичну помилку, допущену в ухвалі суду 25 вересня 2023 року, обґрунтовано виходив з того, що мотивувальна частина зазначеного судового рішення, у якій судом наведено розрахунок суми судового збору, що підлягає стягненню з ОСОБА_1 , може бути виправлений

у порядку, передбаченому частини першої статті 269 ЦПК України. Зазначене

не змінює її змісту, натомість впливає на можливість реалізації вказаного судового рішення чи його правосудності.

Доводи касаційної скарги ОСОБА_1 ґрунтуються на неправильному тлумаченні норм процесуального права й висновків суду апеляційної інстанції

не спростовують, на законність судового рішення не впливають.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Оскільки правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, тому колегія суддів вважає, що касаційна скарга є необґрунтованою та у відкритті касаційного провадження слід відмовити.

Керуючись частинами першою, четвертою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2023 року у частині виправлення описки за заявою ОСОБА_1 про перегляд постанови Київського апеляційного суду від 12 квітня 2021 року за нововиявленими обставинами у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Худова Юлія Олександрівна, про визнання договору довічного утримання удаваним, визнання договору ренти недійсним, скасування рішення про реєстрацію права власності відмовити.

Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Б. І. Гулько

Г. В. Коломієць

Д. Д. Луспеник