УХВАЛА

13 листопада 2023 року

м. Київ

провадження № 61-202вп23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Дарчука Дмитра Вікторовича, про визначення підсудності заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Дарчук Д. В. звернувся до Верховного Суду із клопотанням, в якому заявниця на підставі частини другої статті 316 Цивільного процесуального кодексу України просить визначити підсудність справи за її заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, зокрема, встановлення її особи.

Підсудність справи просить визначити Індустріальному районному суду м. Дніпропетровська.

Заяву обґрунтовує тим, що вона є громадянкою України, яка близько 20 років проживає у Республіці Польща, проте, з метою отримання нового паспорта у зв`язку із закінченням терміну дії попереднього, їй необхідно пройти ідентифікацію в дипломатичній установі України. У зв`язку з неможливістю підтвердити її особу за наявним у неї документами, ОСОБА_1 має намір встановити зазначений факт у судовому порядку.

Відповідно до частин першої, другої статті 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання. Підсудність справ за заявою громадянина України, який проживає за її межами, про встановлення факту, що має юридичне значення, визначається за його клопотанням ухвалою судді Верховного Суду.

Аналіз змісту статті 316 ЦПК України свідчить, що одночасно із поданням заяви (клопотання) про визначення підсудності справи має бути вчинена процесуальна дія, щодо якої заявляється клопотання, а саме: має бути подана заява із додатками. Верховний Суд не визначає підсудність на майбутнє.

До клопотання ОСОБА_1 про визначення підсудності не додано належно оформленої та підписаної заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, для розгляду якої заявниця просить визначити підсудність.

З урахуванням викладеного та того, що відсутність самої заяви унеможливлює вирішення питання про її підсудність, клопотання ОСОБА_1 про визначення підсудності підлягає поверненню.

Повернення клопотання не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення цього клопотання.

Також, Верховний Суд звертає увагу адвоката на таке.

18 жовтня 2023 року набув чинності Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами», яким змінено редакцію, зокрема, частини шостої статті 14 ЦПК України.

Відповідно до частини шостої статті 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Також відповідно до абзацу першого частини восьмої статті 14 ЦПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Згідно з абзацом другим частини восьмої статті 14 ЦПК України особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Керуючись частиною другою статті 316 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Дарчука Дмитра Вікторовича, про визначення підсудності заяви ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення повернути заявниці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. Ю. Сакара