Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

02 листопада 2023 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Смоляра О.А.,

при секретарі Зарубі Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

встановив:

Позивач за первісним позовом звернулася до суду з позовом до відповідача за первісним позовом про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 . В обґрунтування позовних вимог посилається на необізнаність про смерть спадкодавця. Вона зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний дід ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина. Оскільки вона більшу частину свого життя проживає в м.Черкаси та у зв`язку з тим, що вона є особою з інвалідністю ІІ групи їй протипоказані тривалі поїздки, позивач не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини у встановлений законом строк. Враховуючи вказані обставини ОСОБА_1 також не мала змоги часто провідувати спадкоємця, більшу частину часу спілкувалася з ним про телефону. Про смерть ОСОБА_3 та те, що він не склав заповіт вона дізналася на початку 2022 від ОСОБА_2 . При цьому, остання відмовилася надати позивачу доступ до квартири та речей померлого та не надала свідоцтво про смерть, тільки копію. Наприкінці травня 2023 позивач звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса ХМНО Деркач О.О., який повідомив про неможливість прийняти заяву у зв`язку з прощенням строку на прийняття спадщини, тому вона вимушена завернутися до суду.

Ухвалою суду від 18.07.2023 відкрито провадження у вказаній справі та призначено її розгляд в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

24.08.2023 ОСОБА_2 подала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 , в якій просила у задоволенні первісної позовної заяви відмовити; визнати додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . В обґрунтування своїх вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її двоюрідний дядько ОСОБА_4 , після смерті якого відкрилася спадщина. В установлений законом строк позивач за зустрічним позовом також не змогла скористатися своїм правом на прийняття спадщини оскільки покійний проживав окремо, про його смерть дізналася вже після поховання. Вона розпочала збирати документи для подання заяви про прийняття спадщини, але викинила помилка при оформленні свідоцтва про смерть у прізвищі померлого. Вказане питання вирішувалося в судовому порядку з метою встановлення факту родинних відносин. Отримавши витяг про державну реєстрацію смерті, ОСОБА_2 направила заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Деркача О.О. 22.06.2023 позивачем за зустрічним позовом отримано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки заява про прийняття спадщини не була подана у встановлений законодавством строк.

Ухвалою суду від 11.09.2023 зустрічну позовну заяву прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження з первісним позовом.

Ухвалою суду від 10.10.2023 підготовче провадження у справі закрито та призначено її до розгляду по суті.

Позивач за первісною позовною заявою та відповідач за зустрічним позовом в судове засідання не з`явилася, до суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, на задоволені первісного позову наполягала.

Представник відповідача за первісним позовом та позивача а зустрічною позовною заявою в судове засідання не з`явився, до суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, у задоволенні первісного позову просив відмовити та на задоволенні зустрічної позовної заяви наполягав.

Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені наступні фактичні обставини і відповідні їм правовідносини.

Відповідно до витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті №5 від 06.04.2023, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно рішення Черкаського районного суду від 16.11.2022, встановлено факт, що ОСОБА_2 є двоюрідною племінницею ОСОБА_5 .

Витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі №67822700 від 16.12.2021 встановлено, що до спадкового реєстру внесено реєстраційний запис за фактом реєстрації спадкової справи №68865114 від 16.12.2021, спадкодавець ОСОБА_3 .

Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Деркача О.О. про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.06.2023, ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно після померлого ОСОБА_4 , у зв`язку з пропущенням спадкоємцем встановленого законодавством строку для прийняття спадщини.

В силу ст.ст. 1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1222 ч.1 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини..

Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Пленум Верховного Суду України в п.24 Постанови від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

При цьому, відповідно до правої позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду по справі № 750/262/20 від 11.11.2020, поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.

Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 чинного на час виникнення спірних правовідносин Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України за № 282/20595, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту. Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Суд зазначає, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і, кінцево, дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем за первісним позовом, не наданго до суду доказів, які б підтверджували вчинення дій спрямованих для поновлення строку на прийняття спадщини. Зокрема, вона вказує, що зверталася до приватного нотаріуса з метою подання заяви про прийняття спадщини, однак ніяких доказів на підтвердження цього до матеріалів справи не долучено. В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач за первісним позовом вказувала необізнаність про смерть спадкоємця. Разом з тим, у позовній заяві вона зазначає, що про смерть ОСОБА_6 довідалася на початку 2022 року, однак звернулася до нотаріуса тільки в травні 2023.

З огляду на вказане, суд приходить до висновку про відсутність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів у позивача за первісним позовом для вчинення нею дій щодо подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті спадкоємця та відмову у задоволенні первісного позову.

Досліджуючи поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_2 , яка є відповідачем за первісним позовом та позивачем за зустрічним, суд дійшов висновку, що в даному конкретному випадку вона вчасно не звернулася до нотаріальної контори за прийняттям спадщини оскільки при оформленні документів для подання зави про прийняття спадщини було виявлено помилку у прізвищі померлого. ОСОБА_2 не є близьким спадкоємця та зверталася до суду для встановлення факту родинних відносин. Вказана обставина потребувала значного часу для вирішення, а тому суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку прийняття спадщини ОСОБА_2 поважними, а зустрічний позов задовольнити і визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що відповідач за зустрічним позовом звільнена від сплати судового збору на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки є особою з інвалідністю ІІ групи. За таких обставин на підставі ч. 6 ст. 141 ЦПК України позивачу за зустрічним позовом слід компенсувати за рахунок держави витрати з оплати судового збору на загальну суму 1073,60 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.263-268 ЦПК України, суд -

вирішив:

У задоволенні первісного позову - відмовити.

Зустрічний позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном два місяці, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Компенсувати ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 1073,60 грн. за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Учасники справи можуть ознайомитись текстом судового рішенням, в електронній формі, на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень в мережі Інтернет - http://reyestr.court.gov.ua.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Олександр СМОЛЯР