УХВАЛА

15 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 307/151/21

провадження № 61-9865ск23

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув клопотання Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про повернення судового збору за подання касаційної скарги на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 21 липня 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», третя особа - приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Стойка Надія Михайлівна, про скасування державної реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем,

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк») на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 21 липня 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2023 року.

Ухвалою судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 липня 2023 року касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» залишено без руху з наданням строку для усунення недоліків. Запропоновано заявнику сплатити судовий збір за подання касаційної скарги та надати документ, що підтверджує його сплату; уточнити касаційну скаргу, в якій повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 ЦПК України підстави (підстав) та направити на адресу Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду уточнену редакцію касаційної скарги з доданими до неї матеріалами відповідно до кількості учасників справи. Зазначено строк виконання ухвали, а також попереджено про наслідки її невиконання.

Ухвалою судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 02 серпня 2023 року касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 21 липня 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2023 року повернуто у зв`язку із невиконанням вимог ухвали Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11 липня 2023 року про залишення касаційної скарги без руху.

У листопаді 2023 року до Верховного Суду надійшло клопотання АТ КБ «ПриватБанк» про повернення судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 1 816 грн.

Подане клопотання не може бути прийняте до розгляду та підлягає поверненню з огляду на таке.

Згідно із частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон №3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами - підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.

Частинами першою, другою, шостою, восьмою статті 14 ЦПК України передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.

Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Пунктом 3 частини першої статті 43 ЦПК України передбачені права та обов`язки учасників справи, зокрема подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 43 ЦПК України документи (у тому числі, процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням ЄСІТС в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Частиною першою статті 183 ЦПК України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Згідно із частиною другою статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Отже, зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи адвокатом, зокрема, шляхом подання документів до суду через електронні кабінети в ЄСІТС або в паперовій формі.

Клопотання про повернення судового збору за подання касаційної скарги подане представником АТ КБ «ПриватБанк» - адвокатом Будьонним В. С. електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису, проте останнім у клопотанні не зазначено відомостей про наявність або відсутність у нього електронного кабінету.

Ураховуючи викладене, адвокат Будьонний В. С., на підставі вимог статті 14 ЦПК України, в обов`язковому порядку зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет у ЄСІТС або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.

Частиною четвертою статті 183 ЦПК України передбачено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Ураховуючи наведене, подане клопотання про повернення судового збору за подання касаційної скарги підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись частиною четвертою статті 183 ЦПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Клопотання Акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про повернення судового збору за подання касаційної скарги на рішення Тячівського районного суду Закарпатської області від 21 липня 2021 року та постанову Закарпатського апеляційного суду від 29 травня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк», третя особа - приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Стойка Надія Михайлівна, про скасування державної реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Р. А. Лідовець