Справа № 347/1139/19
Провадження № 2/347/29/23
У Х В А Л А

(Про відмову у прийнятті заяви

про збільшення позовних вимог)

13 листопада 2023 року м.Косів

Косівський районний суд Івано-Франківської області в складі:

головуючої судді Кіцули Ю.С.,

за участю:

секретаря с/з Мошулі Т.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Косів заяву ОСОБА_1 , про збільшення та уточнення позовних вимог в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «Прикарпаттяобленерго» філія «Карпатська», третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визнання дій незаконними та стягнення матеріальної та моральної шкоди, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Косівського районного суду на стадії підготовчого судового засідання перебуває наведена цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до АТ «Прикарпаттяобленерго» філія «Карпатська», третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визнання дій незаконними та стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Підготовче засідання призначено на 13.11.2023 року .

13.11.2023 року через канцелярію суду ОСОБА_1 подав заяву про відкладення розгляду справи, з тих підстав, що він перебуває на лікуванні, а його адвокат Кулешір С.О. перебуває за межами України, а саме в Канаді. Іншого адвокат, який мав брати участь в даному судовому засіданні, забрали на війну. Також ОСОБА_1 висловив твердження, що оскільки він є інвалідом ІІ групи, йому буде призначено в порядку безоплатної правової допомоги іншого адвоката, а тому просив засідання у справі відкласти.

Третя особа ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явилася, про причини неявки, суд не повідомляла.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, однак подав заяву, в якій просив проводити підготовче судове засідання без участі представник відповідача , не заперечив, щодо призначення справи до судового розгляду по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Перевіривши подані заяви, та матеріали цивільної справи суд доходить наступного висновку.

В провадженні Косівського районного суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до АТ «Прикарпаттяобленерго» філія «Карпатська», третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визнання дій незаконними та стягнення матеріальної та моральної шкоди.

Чергове судове засідання у справі призначено на 13.11.2023 року. Однак, ні позивач, ні третя особа в підготовче судове засідання не з`явилися.

Доводи зазначені в заяві про відкладення підготовчого судового засідання суд визнає неповажними.

Так, жодних доказів того, що позивач перебуває на лікуванні, до клопотання не додано.

Крім того, в судовому засіданні 22.08.2023 року позивач ОСОБА_1 висловлював бажання скористатися правовою допомогою адвоката. Вказане клопотання було задоволено, та оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні на 05.10.2023 року.

В підготовче засідання 05.10.2023 року позивач не з`явився, про причини неявки суд не повідомляв.

В підготовче засідання 13.11.2023 року ОСОБА_1 не з`яивсвя, а причини заявлені ним на переконання суду, не поважнимим, та нічим не підтведженими. Оскільки даних про те, що його адвокат Кулешір С.О. перебуває в Каанаді позивач не надав, як і не надав доказів, що скористався правом на отримання представника в порядку безоплатної допомоги, з приводу чого і було оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні 05.10.2023 року.

Отже, суд доходить переконання про вирішення заявлених позивачем клопотань, без його участі, на підставі наведених в клопотаннях письмових доводів.

Так, в матеріалах справи є клопотання ОСОБА_1 подане 13.03.2023 року через канцелярію суду про збільшення позовних вимоги.

Перевіривши подану заяву в порядку ст. 49 ЦПК України про збільшення позовних вимог, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 43 ЦПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

За змістом ст. 49 ЦПК України, сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої та частинами третьою і четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у рішенні суду.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду розглянув справу №922/404/19 та зазначив, що під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві.

Так, ВС вказав, що під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

У даному випадку позовні вимоги у доповненій його частині жодним чином не пов`язані ані з предметом, ані з підставами позову в первісній редакції. При цьому заява позивача про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову з іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої позивачем заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Поряд із цим, зміна предмета позову означає зміну матеріальної/нематеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду розглянув справу № 910/18389/20 та зазначив, що заміна позовних вимог іншими вимогами та/або доповнення позовних вимог новими вимогами, зокрема і у разі, якщо позовні вимоги є вимогами немайнового характеру, відбувається саме шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Так, суд звертає увагу, що з позовом ОСОБА_1 звернувся в суд 11.06.2019 року, і в позовній заяві, ним було заявлено шість позовних вимог.

З 2019 року справа перебуває в провадженні різних судів Івано-Франківської області.

В заяві про збільшення позовних вимог від 13.03.2023 року ОСОБА_1 заявив ще ряд позовних вимог.

Однак ознайомившись із заявою про збільшення позовних вимог, суд констатує той факт, що заява позивача про збільшення розміру позовних вимог містить у собі прохання про розгляд судом нових позовних вимог та фактично є іншим позовом, адже у даному випадку змінюється і предмет позову шляхом доповнення новими позовними вимогами.

Нормами цивільного процесуального закону передбачено, що одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

За змістом ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити: 4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Таким чином, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

При цьому, як зазначалося вище, під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Суд повторно наголошує, що збільшено чи зменшено може бути лише вимоги майнового характеру

Як роз`яснив Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду при розгляді справи № 905/105/20 майновий позов (позовна вимога майнового характеру) Ї це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. До позовних заяв немайнового характеру належать вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що не піддається грошовій оцінці.

Суд вкотре звертає увагу, що підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

В той же час заява про збільшення позовних вимог містить заявлення нових позовних вимог, які не були заявлені раніше. Крім того, частина позовних вимог є немайнового характеру, а частина майнового характеру.

На переконання суду, заявлення позивачем ОСОБА_1 під виглядом збільшення позовних вимог, що декількох позовних вимог які мають відмінний предмет та підстави від первісного позову, є неприйнятним в даному випадку з огляду на положення вимог цивільно-процесуального закону, та практики Верховного Суду.

У своїй постанові від 01.11.2021 року по справі №405/3360/17 Верховний Суд зазначив: «Зважаючи на те, що процесуальним наслідком відмови у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог є повернення такої заяви, яка, у свою чергу, може бути оскаржена в апеляційному порядку відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 353 ЦПК України, Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що на ухвалу суду про відмову у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог може бути подана апеляційна скарга окремо від рішення суду».

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 43, 49, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

У прийнятті до розгляду заяви ОСОБА_1 , про збільшення та уточнення позовних вимог в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до АТ «Прикарпаттяобленерго» філія «Карпатська», третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визнання дій незаконними та стягнення матеріальної та моральної шкоди відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали суду.

Учасник справи, якому повний текст ухвали суду не був вручений у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 13 листопада 2023 року.

Суддя Ю. С. Кіцула