Провадження № 2-зз/357/72/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 листопада 2023 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Бондаренко О. В., при секретарі Кононюку П.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 , про скасування заходів забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

08.11.2023 представник заявника, адвокат Нікіпелова Катерина Євгенівна, звернулася до суду з вказаним клопотанням, в якому просила скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області по справі № 357/12046/23 (провадження № 2- з/357/l70/23) від 09.10.2023, скасувавши заборону ОСОБА_1 здійснювати будівництво житлового будинку на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0377, площею 0,1137 га по АДРЕСА_1 .

Клопотання обґрунтовує тим, що в провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області знаходиться цивільна справа № 357/12046/23 за позовом ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, в якому позивач просить усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_3 права користування та розпоряджання земельною ділянкою з кадастровим номером :02:021:0728, площею 0,1109 га, та житловим будинком за адресою АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання ОСОБА_1 провести перебудову об`єкта незавершеного будівництва - житлового будинку, що будується без дозволу на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0377, площею 0,1137 по АДРЕСА_1 , з дотриманням державних будівельних норм та правил. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у справі № 357/12046/23 від 09.10.2023, за заявою позивача, вжито заходи забезпечення позову та заборонено ОСОБА_1 здійснювати будівництво житлового будинку на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0377, площею 0,1137 га по АДРЕСА_1 , до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі. Відповідач вважає, що вжиті ухвалою суду від 09.10.2023 заходи забезпечення позову підлягають скасуванню з наступних підстав. Як вбачається зі змісту ухвали суду від 09.10.2023, позовні вимоги та заява ОСОБА_2 про забезпечення позову, обґрунтовані тим, що на думку позивача здійсненням будівельних робіт на земельній ділянці відповідачки без дозвільних документів порушуються його права користування та розпоряджання належною йому земельною ділянкою. Проте, дозвільні документи на проведення будівельних робіт на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0377, площею 0,1137 га по АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 було отримано, що підтверджується Витягом з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, Реєстраційний номер: ІУ28. Відтак, вбачається фактична відсутність обставини, що слугували підставою для вжиття заходів забезпечення позову ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, оскільки наразі наявні всі законні підстави для проведення ОСОБА_1 будівельних робіт на належній їй земельній ділянці. Подальша чинність заборони здійснювати будівництво житлового будинку на належній відповідачу земельній ділянці буде свідчити про грубе порушення прав ОСОБА_1 , як власника зазначеного нерухомого майна, оскільки безпідставно, за відсутності належних правових підстав, позбавляє її можливості мирно та у належний спосіб, який передбачено чинним законодавством України, користуватися своїм нерухомим майном. З викладеного вбачається, що необхідність у забезпеченні позову у повній мірі відпала та подальше застосування заходів забезпечення позову призводить до необґрунтованого порушення прав та законних інтересів відповідача ОСОБА_1 .

13.11.2023 позивач ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , подав до суду заперечення на клопотання, про скасування заходів забезпечення позову, з наступних підстав. Як вбачається з клопотання та додатків нього, Витяг з реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва реєстраційний ІУ28 (повідомлення про початок будівельних робіт) датований 23.10.2023. Будівельний паспорт на будівництво індивідуального житлового будинку та господарської будівлі по АДРЕСА_1 (кадастровий номер :02:021:0377) в с. Шкарівка Білоцерківського району Київської області датований 20.10.2023. До суду, з позовом про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, шляхом зобов`язання ОСОБА_1 провести перебудову об`єкта незавершеного будівництва - житлового будинку, що будувався без дозволу на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0377, площею 0,1137 по АДРЕСА_1 з дотриманням державних будівельних норм та правил, він звернувся 05.10.2023. Станом на 05.10.2023 готовність об`єкта незавершеного будівництва - будинку була високою, що підтверджується фотографіями, що знаходяться у матеріалах справи. На даний час, відсутні докази, що будувався будинок у відповідності до вимог, що зазначені у Будівельному паспорті на будівництво індивідуального житлового будинку та господарської будівлі по АДРЕСА_1 (кадастровий номер :02:021:0377) в с. Шкарівка Білоцерківського району Київської області, що виданий Управлінням містобудування та архітектури Білоцерківської міської ради 20.10.2023. Для з`ясування вказаних обставин, ним заявлено клопотання про призначення будівельно - технічної експертизи, яке подане разом із позовною заявою. До отримання висновку експерта, щодо відповідності Державним будівельним нормам та правилам об`єкта незавершеного будівництва - житлового будинку, що будувався без дозволу на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0377, площею 0,1137 по АДРЕСА_1 , відсутні підстави скасування заходів забезпечення позову. Скасування заходів забезпечення позову може нівелювати мету позову. У випадку підтвердження порушення ДБН та правил під час будівництва - це буде підставою для задоволення позову, що зумовить необхідність з метою відновлення порушених прав, на захист яких подано даний позов, ініціювати знесення розпочатого будівництва, що потребуватиме значних зусиль. Тому, просив відмовити у задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 , адвоката Нікіпелової К.Є., про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи обмежений строк розгляду вищезазначеного клопотання в порядку ч.2 ст.158 ЦПК України та те, що явка судом обов`язковою не визнавалась, неявка сторін в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

При вирішенні клопотання про скасування заходів забезпечення позову суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених ст. 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно зі ст. 150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії.

Так, 09.10.2023 ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, за заявою ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , було забезпечено позов до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, шляхом заборони ОСОБА_1 здійснювати будівництво житлового будинку на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0377, площею 0,1137 га по АДРЕСА_1 , до набрання законної сили судовим рішенням у даній справі, а решті вимог заяви про забезпечення позову, відмовлено.

09.10.2023 судом прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Відповідно до ч. 1- 4 ст.158 ЦПК України, суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.

Згідно із ч. 7 ст. 158 ЦПК України, у разі ухвалення судом рішення про задоволення позову заходи забезпечення позову продовжують діяти протягом дев`яноста днів з дня набрання вказаним рішенням законної сили або можуть бути скасовані за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Відповідно до ч. 9, 10 ст. 158 ЦПК України, у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову. У такому разі заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду.

Згідно п. 10 постанови Пленуму ВСУ № 9 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Звертаючись із заявою про скасування заходів забезпечення позову, представник відповідачки зазначає про те, що дозвільні документи на проведення будівельних робіт на земельній ділянці з кадастровим номером :02:021:0377, площею 0,1137 га по АДРЕСА_1 , було отримано, на підтвердження чого надала будівельний паспорт від 20.10.2023 та Витяг з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (реєстраційний номер: ІУ28) від 23.10.2023, а тому вбачається фактична відсутність обставин, що слугували підставою для вжиття заходів забезпечення позову, оскільки наявні всі законні підстави для проведення будівельних робіт на належній відповідачці земельній ділянці. Подальша чинність заборони здійснювати будівництво житлового будинку на земельній ділянці буде свідчити про грубе порушення прав ОСОБА_1 , як власника зазначеного нерухомого майна.

Однак, суд критично оцінює зазначені твердження, оскільки вказані обставини при розгляді заяви про забезпечення позову судом не вирішуються, адже вони є предметом розгляду справи по суті.

Також, суд при постановленні ухвали про забезпечення позову від 09.10.2023 врахував, що одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв`язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у заяві про заборону вчинення дій, та наслідком у формі потенційної загрози виконання рішення суду.

Згідно із п.п. 4, 5, 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв`язку із застосуванням відповідних заходів.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд врахував наскільки конкретний захід, який було запропоновано вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Також, судом враховано, необхідність застосування заходів забезпечення, яка випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову (постанова Верховного суду від 12 січня 2022 року у справі №568/525/21).

Крім того, застосування у справі заходів забезпечення позову є виправданим, якщо з обставин справи встановлено об`єктивну можливість вчинення відповідачем дій, які можуть утруднити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволенні позову.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»).

У відповідності до приписів ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Відповідно до ст. 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі «Пантелеєнко проти України» зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

При розгляді заяви про забезпечення позову, судом враховано практику Європейського суду з прав людини. Так, згідно п. 43 Рішення по справі «Шмалько проти України» право на суд одним з аспектів якого є право на доступ, тобто право подати позов з приводу цивільно-правових питань до суду. Однак це право було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне судове рішення, яке має обов`язкову силу, не виконувалося на шкоду одній зі сторін. Таким чином, невжиття заходів забезпечення позову, може призвести до утруднення виконання рішення суду, а відтак й до порушення права особи на доступ до правосуддя, в аспекті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також, при розгляді заяви про забезпечення позову, судом враховано співмірність даних заходів забезпечення позову (співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів), адекватність заходу забезпечення позову (співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії), мету вжиття таких заходів забезпечення позову, яка полягає в уникненні можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Отже, захід забезпечення позову, про застосування якого було зазначено в ухвалі суду від 09.10.2023 і який просить скасувати представник відповідачв, жодним чином не позбавляє власника майна права мирного володіння ним, тим самим не матиме своїм наслідком порушення закріплених в положеннях ст. 1 Першого протоколу Конвенції прав мирного володіння своїм майном, ніяким чином не порушує будь-чиє право користування вказаним майном, а вжиття заходів забезпечення позову має наслідком лише збереження існуючого становища до розгляду даної справи по суті, ніяким чином не зумовлює фактичного вирішення спору по суті та позбавлення власника майна, її прав та законних інтересів, адже у випадку задоволення позову нівелює мету звернення із заявою забезпечення позову, зумовить уже необхідність з метою відновлення порушених прав, на захист яких подано даний позов, ініціювати знесення розпочатого будівництва, що потребуватиме значних як фінансових, так і правових витрат, покладання яких на відповідача буде непомірним тягарем.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що у цивільній справі №357/12046/23 за позовом ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, який було забезпечено ухвалою суду від 09.10.2023, триває лише стадія підготовчого провадження, судом оголошено перерву в підготовчому засіданні до 04.12.2023 для реалізації сторонами права надання заяв щодо спору та станом на 14.11.2023 рішення по суті спору не прийнято, що вказує на передчасність вимог про скасування заходів забезпечення позову, і підстави, які зумовили вжиття заходів забезпечення позову, не відпали.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що підстави для скасування заходів забезпечення позову наразі відсутні, у зв`язку з чим, у задоволенні клопотання, про скасування заходів забезпечення позову, у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, слід відмовити.

Окрім того, забезпечення позову є тимчасовим обмеженням, та його значення полягає в захисті законних інтересів позивача у випадку недобросовісності дій відповідача, або коли невжиття заходів забезпечення позову може потягти за собою неможливість виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог. Вжиті заходи забезпечення позову лише зберігають існуюче становище до розгляду справи по суті.

Відповідно до ч. 6 ст. 158 ЦПК України відмова у скасуванні забезпечення позову не перешкоджає повторному зверненню з таким самим клопотанням при появі нових обставин, що обґрунтовують необхідність скасування забезпечення позову.

Керуючись ст. 158, 353 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 , про скасування заходів забезпечення позову, у справі позовом ОСОБА_2 , який діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , до ОСОБА_1 , про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні нерухомим майном, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена в день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідної ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала складена 14.11.2023.

Суддя О. В. Бондаренко