У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

13.11.2023 Справа №607/21620/23

Провадження №2/607/573/2023

м. Тернопіль

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Кунець Н.Р., при вирішенні питання про прийняття заяви ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Будз Тарас Васильович, заінтересовані особи: Тернопільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Доліба Олена Володимирівна про встановлення факту родинних відносин, -

ВСТАНОВИВ:

06.11.2023 заявник ОСОБА_1 в інтересах якої діє адвокат Будз Т.В. звернулась до суду з заявою про встановлення родинних відносин, у якій просить встановити факт, що вона ОСОБА_1 є внучкою по материнській лінії ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до ч. 3, ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31 березня 1995 року № 5, вирішуючи питання про прийняття заяви про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим Цивільним процесуальним кодексом України, так і вимогам щодо її змісту.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Перевіривши заяву та додані до неї документи, суддя вважає, що заява не відповідає вимогам ст. ст.175, 177ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав:

Так, згідно п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Зі змісту заяви вбачається, що така підписана представником заявника адвокатом Будзом Т.В., однак у заяві відсутні передбачені п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України відомості про наявність у нього електронного кабінету, який відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України в обов`язковому порядку має бути зареєстрований адвокатом.

Так само у заяві не зазначений реєстраційний номер облікової картки платника податків адвоката Будз Т.В., що позбавляє суд можливості внести відомості про представника заявника до електронного примірника справи та відповідно здійснювати судочинство в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, як то визначено ст. 14 ЦПК України.

Окрім цього, відповідно до ч. 4 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Згідно роз`яснень Верховного Суду України у листі «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012, заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути: спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки; особи, які мають право на пенсію у зв`язку із втратою годувальника і яким органи пенсійного фонду відмовили в її призначенні через відсутність доказів, що підтверджують родинні відносини; інші особи, якщо встановлення такого факту тягне виникнення юридичних наслідків для цих осіб. Заінтересовані особи беруть участь у справах цієї категорії з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави.

Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 31.03.1995 №5, суд зобов`язаний з`ясувати, які фізичні особи та організації можуть бути заінтересованими особами і підлягають виклику в судове засідання, залежно від мети встановлення фактів.

Заінтересованими особами у справах про встановлення факту родинних відносин залежно від мети встановлення цього факту можуть бути й інші особи, які мають право на спадщину (брати, сестри, онуки, особи, на користь яких складено заповіт, усиновлені, територіальна громада за відсутності інших спадкоємців за законом і заповітом).

Відповідно до п.18 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 у справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі.

У поданій заяві заявник ОСОБА_1 вказує, що встановлення факту родинних відносин із ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , необхідне їй для оформлення спадкових прав після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Разом з тим, суд зауважує, що в заяві та доданих до неї матеріалах не міститься жодних відомостей про те, чи є інші спадкоємці, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що позбавляє суд можливості встановити коло належних заінтересованих осіб на інтереси, права та обов`язки, яких може вплинути ухвалене рішення у справі.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вимога суду про усунення недоліків позовної заяви не є порушенням права на справедливий судовий захист.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.9 ст.10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Враховуючи те, що глава 6 «Розгляд судом справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» ЦПК України не містить норм, що регулюють наслідки недотримання форми та змісту заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, суд дійшов висновку за можливе застосувати аналогію закону та відповідно до статті 185 ЦПК України заяву про встановлення факту родинних відносин, залишити без руху.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведене, заяву слід залишити без руху і надати заявнику строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків, зокрема:

1. подати заяву у новій редакції (у кількості для суду та відповідно до наявних учасників справи), в якій: зазначити передбачені п. 2 ч. 3 ст. 175 ЦПК України відомості про реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача адвоката Будза Т.В. та наявність у нього електронного кабінету; зазначити відомості про наявність інших спадкоємців які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_3 ; уточнити коло учасників справи (заінтересованих осіб).

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Будз Тарас Васильович, заінтересовані особи: Тернопільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Тернопільському районі Тернопільської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, приватний нотаріус Чортківського районного нотаріального округу Тернопільської області Доліба Олена Володимирівна про встановлення факту родинних відносин - залишити без руху, надавши заявнику строк десять днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

СуддяН. Р. Кунець