Провадження № 2/202/867/2023
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
У Х В А Л А

13 жовтня 2023 року м. Дніпро

Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська у складі головуючого судді Марченко Н.Ю., за участю секретаря судового засідання Шульги А.О., представника позивача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2 , розглянувши у підготовчому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - державний нотаріус П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутова Алла Генрихівна, про визнання договору купівлі-продажу недійсним,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2022 році позивач ОСОБА_3 звернулася з позовом, в якому просить визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , посвідчений 22.07.2022 року державним нотаріусом П`ятої дніпровської державної нотаріальної контори Бутовою А.Г. та зареєстрований у реєстрі за № 3-339.

У підготовчому засіданні 13 жовтня 2023 року представником позивача заявлено клопотання про витребування зі слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області належним чином завіреної копії почеркознавчої експертизи договору-купівлі продажу №3-339 від 22.07.2022 року, яка проводилася в рамках кримінального провадження №0000460 від 15.06.2021 року за ч. 4 ст. 28, ч. 4 ст. 190, ч. 4 ст. 28, ч.ч. 3, 4 ст. 358, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України.

Представник відповідача у підготовчому засіданні заперечував проти задоволення клопотання представника позивача, вважаючи його таким, що не ґрунтується на вимогам законодавства.

Заслухавши представників сторін, суд вважає, що заявлене клопотання є необґрунтованим та задоволенню не підлягає з огляду на наступне:

Відповідно до ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, відповідно до якого кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 84 ЦПК України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

В своєму клопотання представник позивача просить витребувати зі слідчого управління ГУНП в Дніпропетровській області копію висновку почеркознавчої експертизи, яка проводилася у кримінальному провадженні №0000460 від 15.06.2021.

Водночас представником позивача не надано доказів неможливості самостійного подання цього доказу суду, а також достатніх даних для вирішення та задоволення цього клопотання про витребування доказів судом.

Суд звертає увагу, що згідно з частиною 1 статті 221 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню.

При цьому питання про те, чи може ознайомлення з конкретними матеріалами кримінального провадження зашкодити досудовому розслідуванню, вирішується на розсуд слідчого, дізнавача, прокурора (за винятком ознайомлення із загальнодоступним документом, тобто створеним не у зв`язку зі здійсненням досудового розслідування матеріальним об`єктом, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, що можуть бути отримані із загальнодоступних державних реєстрів, мережі Інтернет або в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації», і не належить до інформації з обмеженим доступом).

Відповідно до статті 222 КПК України відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.

Клопотання про витребування доказів, отриманих у межах кримінального провадження, не містить належних даних щодо органу, яким здійснюється досудове розслідування, стадії, на якій перебуває кримінальне провадження, процесуального статусу ОСОБА_3 у такому кримінальному провадженні, в тому числі, що вона зверталася за отриманням доказу у порядку, визначеному процесуальним законодавством, а не з адвокатським запитом, на який, до речі, таємниця досудового розслідування не може розкриватися, а також даних про те, чи відкритий цей доказ стороною обвинувачення, в тому числі самій ОСОБА_3 та її представнику.

Слід відзначити, що згідно з Єдиним державним реєстром судових рішень кримінальне провадження за №0000460 від 15.06.2021 розслідувалося відділенням поліції № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області, а не СУ ГУНП в Дніпропетровській області, та ще у травні 2023 року було направлено до Кіровського районного суду міста Дніпропетровська з обвинувальним актом. Але ані потерпілої, ані її представником не зазначено, на якій стадії наразі перебуває провадження за фактом, що стосується спірної квартири.

Враховуючи вищенаведене, клопотання про витребування доказів є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 84 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Наталія Марченко