Справа № 203/6682/23
УХВАЛА

10 листопада 2023 року суддя Кіровського районного суду м.Дніпропетровська Казак С.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби, про відшкодування шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

До Кіровського районного суду м.Дніпропетровська надійшов вищезазначений позов.

Звернувшись до суду саме з позовною заявою, позивач одночасно в прохальній частині посилався на її розгляд в порядку передбаченому ст.12 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» (далі - Закон №266/94-ВР).

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 року у справі №201/10234/20 (провадження №14-77цс21) зроблено правовий висновок, відповідно до якого заява про відшкодування моральної шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів досудового розслідування, прокуратури і суду, в розмірі, що перевищує мінімальний гарантований розмір, встановлений Законом №266/94-В, має розглядатись в порядку позовного провадження.

Частиною 1 ст.4 Закону України «Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду» передбачено, що відшкодування шкоди у випадках, передбачених пунктами 1,3,4 і 5 статті 3 цього Закону, провадиться за рахунок коштів державного бюджету. Розмір сум, які передбачені пунктом 1 статті 3 цього Закону і підлягають відшкодуванню, визначається з урахуванням заробітку, не одержаного громадянином за час відсторонення від роботи (посади), за час відбування кримінального покарання чи виправних робіт як адміністративного стягнення.

Тобто, розмір шкоди, передбаченої п.1 ст.3 Закону №266/94-В, відповідно до ч.1 ст.4 вказаного Закону визначається з урахуванням заробітку, не одержаного громадянином за час відсторонення від роботи (посади), за час відбування кримінального покарання чи виправних робіт як адміністративного стягнення.

З пред`явленого ОСОБА_1 позову вбачається, що останнім заявлено вимоги про відшкодування шкоди, зазначеної у п.п.1,3,4 ст.3 Закону №266/94-В, а саме: заробітку та інших грошових доходів, які він втратив внаслідок незаконних дій з боку правоохоронних та судових органів; судових та інших витрат, сплачених ним під час всього кримінального провадження ; сум, сплачених ним у зв`язку з наданням йому юридичної допомоги.

При цьому, розмір передбаченої п.1 ст.3 Закону №266/94-В шкоди у вигляді втраченого заробітку, позивачем розраховано за 12 місяців, з дня повідомлення про підозру до дня набрання законної сили виправдувальним вироком, що включає в себе період, коли ОСОБА_1 не відсторонявся від посади та не перебував під вартою.

Таким чином, позовні вимоги в цій частині стосуються відшкодування шкоди, в розмірі, що перевищує мінімальний гарантований розмір, встановлений ч.1 ст.4 Закону №266/94-В, в зв`язку із чим вказана позовна заява має розглядатись саме в порядку позовного провадження, з дотримання порядку, встановленого ЦПК України.

Згідно ст.12 Закону №266/94-В встановлено, що розмір відшкодовуваної шкоди, зазначеної в пунтках 1,3,4 статті 3 цього Закону, залежно від того, який орган провадив слідчі (розшукові) дії чи розглядав справу, у місячний термін з дня звернення громадянина визначають відповідні органи, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратура і суд, про що виносять постанову (ухвалу). Якщо кримінальне провадження закрито судом при розгляді кримінальної справи в апеляційному або касаційному порядку, зазначені дії провадить суд, що розглядав справу у першій інстанції.

У разі незгоди з винесеною постановою (ухвалою) про відшкодування шкоди громадянин відповідно до положень цивільного процесуального законодавства може оскаржити постанову до суду, а ухвалу суду - до суду вищої інстанції в апеляційному порядку.

Вказана норма визначає виключно порядок визначення розміру відшкодовуваної шкоди органами, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратурою або судом за зверненням громадянина в рамках того ж кримінального провадження за наявності підстав, визначених Законом. Разом з тим, ця норма не є процесуальною, яка визначає підсудність цивільної справи у разі звернення до суду з позовом про відшкодування шкоди завданої незаконними органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, органів досудового розслідування, прокуратури і суду у загальному порядку.

Процесуальні питання визначення підсудності цивільних справ врегульовано ст.ст.26-32 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.27 ЦПК України позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

За правилами альтернативної підсудності, встановленими ч.4 ст.28 ЦПК України, Позови, пов`язані з відшкодуванням шкоди, заподіяної особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду, можуть пред`являтися також за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача.

Місцем зареєстрованого проживання позивача згідно позовної заяви зазначено адресу: АДРЕСА_1 . Місцезнаходженням відповідача є адреса: м.Київ, вул.Бастіонна,6.

З урахуванням вищенаведеного, оскільки позивачем заявлено вимоги про відшкодування шкоди, завданої правоохоронним органами, розташованими на території Дніпропетровської області, місцем проживання позивача також є територія Дніпропетровської області, справу, як не підсудну Кіровському районному суду м.Дніпропетровська, відповідно до ч.4 ст.28, п.1 ч.1, ч.3 ст.31 ЦПК України слід передати на розгляд за підсудністю за зареєстрованим місцем проживання позивача до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.27,28,31,258-260 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби, про відшкодування шкоди - передати на розгляд за підсудністю до Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена учасниками справи шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя С.Ю.Казак