П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

1 листопада 2023 року місто Київ

справа №359/2527/21

провадження№22-ц/824/12671/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання - Онопрієнко К.С.,

сторони:

позивач - Київська обласна прокуратура в інтересах Вороньківської сільської ради

Бориспільського району Київської області

відповідач - ОСОБА_1

відповідач - ОСОБА_2

відповідач - ОСОБА_3

відповідач - ОСОБА_4

відповідач - ОСОБА_5

відповідач - ОСОБА_6

відповідач - ОСОБА_7

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури

на ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2023 року, постановлену у складі судді Яковлєва Л.В.,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2023 року призначено у справі за позовом заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області, як правонаступника Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , треті особи: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 про усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельними ділянками шляхом скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обмежень та повернення земельних ділянок та зустрічним позовом ОСОБА_12 до Вороньківської сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання добросовісним набувачем - комплексну земельно-технічну експертизу та експертизу з питань землеустрою.

На вирішення експертів поставлені наступні питання:

1)Чи відповідав, на час його розроблення, проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_8 , ОСОБА_13 ОСОБА_14 та ОСОБА_9 , вимогам земельного законодавства, іншим нормативним документам з питань землеустрою?

2)Якщо не відповідає, то в чому полягають такі невідповідності?

3)До якої категорії земель, згідно вимог ст. 19 Земельного кодексу України, відноситься земельні ділянки, які належать відповідачам. Чи визначено технічною документацією «по розробці схеми організації території (проекту землеустрою)» прибережну захисну смугу. Якщо так, яка її відстань від урізу води?

4)Чи знаходились земельні ділянки, які виділялись ОСОБА_8 , ОСОБА_10 ОСОБА_14 , та ОСОБА_9 , в межах прибережної захисної смуги на дату їх виділення? Якщо так, яка площа накладення земельної ділянки на землі прибережно-захисної смуги Дніпровського водосховища на дату їх виділення?

5)Який розмір повинна була становити прибережна захисна смуга до земельних ділянок, які виділялись ОСОБА_8 , ОСОБА_10 ОСОБА_14 та ОСОБА_9 , з відповідним цільовим призначенням, з врахуванням найменування такого водного об`єкту, категорії та крутизни схилу?

6)Чи відповідав, на час його розроблення, проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_5 вимогам земельного законодавства, іншим нормативним документам з питань землеустрою?

7)Якщо не відповідає, то в чому полягають такі невідповідності? До якої категорії земель, згідно вимог ст. 19 Земельного кодексу України, відноситься земельна ділянка, яка належать відповідачу ОСОБА_5 ?

8)Чи визначено технічною документацією «по розробці схеми організації території (проекту землеустрою)» прибережну захисну смугу. Якщо так, яка її відстань від урізу води?

9)Чи знаходилась земельна ділянка, яка виділялась ОСОБА_5 , в межах прибережної захисної смуги на дату їх виділення? Якщо так, яка площа накладення земельної ділянки на землі прибережно - захисної смуги Дніпровського водосховища на дату їх виділення?

10)Який розмір повинна була становити прибережна захисна смуга до земельної ділянки, яка виділялась ОСОБА_5 , з відповідним цільовим призначенням, з врахуванням найменування такого водного об`єкту, категорії та крутизни схилу?

Проведення судової експертизи доручено експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6), попередивши експертів про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384, 385 КК України.

Копію ухвали суду та матеріали цивільної справи № 359/2527/21 направлено до Київського науково - дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6) для проведення експертизи.

Обов`язок щодо оплати за проведення експертизи покладено пропорційно на ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ..

Роз`яснено учасникам процесу положення ст. 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Зобов`язано сторін надати експертам всі необхідні документи для проведення експертного дослідження. У разі потреби, надати їм безперешкодний доступ до спірного домоволодіння та не чинити перешкод у проведенні його дослідження.

Дозволено експертам проведення експертизи на підставі наявних доказів у матеріалах цивільної справи, з виїздом на місцевість, в порядку встановленому за погодженням з власниками домоволодіння.

Встановлено експертам Київського науково - дослідного інституту судових експертиз строк для проведення призначеної експертизи в два місяці.

На час проведення судової земельно-технічної експертизи провадження у справі зупинено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, заступник керівника Київської області прокуратури Грабець І. подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що постановляючи ухвалу, суд першої інстанції з посиланням на положення статті 103 ЦПК України вказав, що у справі необхідно з`ясувати обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які потребують спеціальних знань. При цьому, з`ясування яких саме обставин потребує спеціальних знань, а також конкретні підстави для призначення експертизи, як то неможливість встановлення фактичних даних, які входять до предмета доказування за допомогою інших засобів доказування або наявність взаємно суперечливих доказів, судом у мотивувальній частині ухвали не вказано.

Ухвала постановлена з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, висновки суду не відповідають обставинам справи. Судом неправильно застосовано ст. 1 Закону України «Про судову експертизу» та порушено вимоги ст.ст. 76-81, 89, 102, 103, 263 ЦПК України.

Позовна заява обґрунтована порушеннями вимог ст.ст. 20, 58, 59, 60, 61, 83, 116, 118, 122 Земельного кодексу України, ст.ст. 1, 86, 88, 89 Водного кодексу України при відведенні у приватну власність земель водного фонду загальною площею 5,5 га на території Сошниківської сільської ради (Вороньківська об`єднана територіальна громада).

Зокрема встановлено, що розпорядженням Бориспільської районної державної адміністрації від 8 липня 2009 року № 2270 затверджено проект землеустрою щодо відведення у приватну власність громадян для ведення особистого селянського господарства земельних ділянок загальною площею 5,5 га.

За інформацією Київського державного підприємства геодезії, картографії, кадастрових та геоінформаційвих систем «Київгеоінформатика» від 28 вересня 2015 року № 01-01/730 та долученими до нього схематичних та картографічних матеріалів, вказані земельні ділянки розташовані у межах 100-метрової прибережної водоохоронної смути Канівського водосховища, на р. Дніпро та відповідно відносяться до земель водного фонду.

Обставини неправомірного відведення у приватну власність спірних земельних ділянок в силу вимог ч. 4 ст. 82 ЦПК України є преюдиційно встановленими фактами, які не підлягають доказуванню, адже їх істину встановлено остаточним рішенням суду, а саме постановою Верховного Суду від 11 листопада 2020 у справі № 359/3162/16, якою частково задоволено позов прокуратури Київської області в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Бориспільської районної державної адміністрації, ОСОБА_15 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та інших.

Вказаним рішенням, зокрема, констатовано зазначені вище порушення вимог земельного та водного законодавства, визнано недійсним розпорядження Бориспільської районної державної адміністрації від 8 липня 2009 року №2270 в частині затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .

Відмова у задоволенні позовних вимог у іншій частині, а саме визнанні недійсними державних актів та витребуванні спірних земельних ділянок обґрунтована Верховним Судом виключно тим, що належним та ефективним способом захисту права власності на землі водного фонду є негаторний позов про повернення земельної ділянки, у той час як прокурором у даній справі пред`явлено віндикаційний позов.

Суд касаційної інстанції у постанові від 11 листопада 2020 року зазначив, що урахувавши положення чинного законодавства та встановивши, що земельні ділянки, які згідно з розпорядженням Бориспільської РДА від 8 липня 2009 року № 2270 передані у власність громадянам для ведення особистого селянського господарства, знаходяться у межах 100-метрової прибережної водоохоронної смуги Канівського водосховища р. Дніпро, тобто є землями водного Фонду, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про порушення Бориспільською районною державною адміністрацією вимог земельного та водного законодавства при вирішенні питання про відведення у приватну власність земельних ділянок площею: ОСОБА_8 - 1,0000 га, ОСОБА_10 , -0,5000 га, ОСОБА_17 - 2,0000 га, ОСОБА_18 (згідно розпорядженням ОСОБА_9 ) - 2,0000 га для ведення особистого селянського господарства, розташованих на території Сошниківської сільської ради, а отже невідповідність законодавству виданих на його підставі державних актів на право власності на земельні ділянки від 31 липня 2009 року серії ЯЖ №912239- №912242.

Таким чином, обставини позовної заяви підтверджено допустимими, належними та достатніми доказами, які у повній мірі підтверджують розташування спірних земель у межах 100-метрової прибережної водоохоронної смуги Канівського водосховища річки Дніпро.

Необхідність судової експертизи в цивільному судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

При цьому, судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази с взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення (постанови Верховного Суду від 24 січня 2018 року у справі № 917/50/17 від 2 липня 2019 року у справі № 925/1641/17). Таким чином, необхідними, умовами для призначення судової експертизи є: неможливість встановлення фактичних даних, які входять до предмета доказування за допомогою інших засобів доказування; наявність взаємно суперечливих доказів.

У даній справі відсутня жодна із перелічених вище умов.

Матеріали справи містять виключно докази розташування спірних, земельних ділянок в межах прибережної захисної смуги Канівського водосховища р. Дніпро.

При цьому, в ході розгляду даної справи сторонами не надано суду жодного доказу, який би суперечив або спростовував вказані вище обставини.

За вказаних обставин, підстави для призначення судом комплексної експертизи відсутні.

Питання, які поставлені судом на вирішення експерта, зокрема №4 та №9 у зазначених судом формулюваннях не мають жодного відношення до предмета спору, оскільки позовні вимоги прокурора обґрунтовані розташування спірних земельних ділянок в межах прибережної захисної смуга Канівського водосховища р. Дніпро, а не Дніпровського водосховища, яке за своїм статусом є абсолютно іншим водним об`єктом, який до того ж розташований у межах Дніпропетровської та Запорізької областей, що виключає можливість розташування спірних земель у межах його прибережної захисної смуги.

Учасники справи своїм процесуальним правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

В судовому засіданні прокурор Недвига Н.О. доводи апеляційної скарги підтримала, просила апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу суду першої інстанції скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, будучи у встановленому законом порядку повідомленими про дату, час і місце розгляду справи (а.с.60,61 67,68), про причини своєї неявки суду не повідомили.

Вороньківська сільська рада Бориспільського району Київської області на електронну адресу суду надіслала лист про розгляд справи за відсутності свого представника.

Суд вважав за можливе розглянути справу у відсутність осіб, які не з`явилися відповідно до вимог ч. 2 ст. 372 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., вислухавши пояснення прокурора Недвиги Н.О., перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції свій висновок мотивував тим, що для встановлення обставини, що мають значення у справі, необхідні спеціальні знання.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду з огляду на наступне.

Як закріплено у ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

За змістом ч. 2, 3ст. 102 ЦПК України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (ст. 103 ЦПК України).

За загальним правилом експертиза призначається коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи та поданих доказів, при цьому особа, яка заявляє клопотання про призначення експертизи, повинна обґрунтувати та довести необхідність її призначення.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмету доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (стаття 77 ЦПК України).

Зі змісту позовної заяви слідує, що предметом спору у справі є усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельною ділянкою шляхом визнання недійсними рішень органу місцевого самоврядування, скасування рішень про державну реєстрацію прав та повернення земельної ділянки.

Враховуючи предмет позову та питання, яке було визначено судом для проведення судової земельно-технічної експертизи, які стосуються предмету позову, колегія суддів вважає, що призначення судом першої інстанції експертизи є доцільним та сприятиме всебічному та об`єктивному встановленню фактичних обставин справи. Оскільки для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Враховуючи обов`язок суду забезпечувати сторонам здійснення їх права на подання доказів на підтвердження своїх посилань та заперечень, а також ту обставину, що для вирішення справи потрібні спеціальні знання, суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про призначення судової земельно-технічної експертизи.

Висловлені в апеляційній скарзі доводи щодо заперечення призначення експертизи в цілому, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки відповідно до ст. ст. 12, 81ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Тобто, висновки експертизи, у тому числі комплексної судової земельно-технічної експертизи та з питань землеустрою, клопотання про призначення яких було заявлено представниками відповідачем, є одним з доказів щодо обставин справи.

Відповідно до ч. 1ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У справі , що розглядається в суду відсутні підстави для відмови у задоволенні клопотань про призначення експертиз, які були заявлені представниками відповідачів, оскільки питання що були запропоновані на вирішення експертиз та з якими погодився суд, стосуються предмета доказування у цій справі.

Відповідно до ст.129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із ч. 3 ст.13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст. 12 ЦПК).

Тобто, відмова у призначенні експертиз, про які заявлено клопотання представниками відповідачів та які стосуються предмету доказування у цій справі, порушить принцип змагальності цивільного процесу.

Доводи апеляційної скарги про те, що у суду першої інстанції були відсутні підстави для призначення експертиз, оскільки прокурором надано суду належні та допустимі докази на підтвердження розташування спірних земельних ділянок у межах 100- метрової прибережної водоохоронної смуги Канівського водосховища річки Дніпро, які іншими учасниками справи не спростовані, а також відсутні будь-які питання, які потребують спеціальних знань і зумовлюють необхідність зупинення провадження у справі, не заслуговують на увагу.

Представники відповідачів обґрунтовували свої клопотання тим, що для визначення факту знаходження спірних земельних ділянок поза межами прибережної водозахисної смуги з урахуванням мінімального рівня води в водному об`єкті, а також належність спірних ділянок до земель водного фонду потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що суд першої інстанції у оскаржуваній ухвалі не обґрунтував неможливості встановити самостійно фактичні дані з інших наявних в матеріалах справи документів, є необґрунтованими з таких підстав.

Згідно з ч. 1 ст.104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Отже, вказана норма процесуального закону не містить обов`язку суду обґрунтовувати неможливість встановлення самостійно фактичних даних з інших наявних у матеріалах справи документів.

Інші доводи апеляційної скарги не приймаються апеляційним судом до уваги, оскільки вони не можуть бути підставою для скасування ухвали суду першої інстанції.

Наведені в апеляційній скарзі доводи не свідчать про порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права при постановленні оскаржуваної ухвали, а тому підстав для її скасування колегія суддів не вбачає.

Доводи апеляційної скарги про те, що призначення експертизи у справі призводить до затягування судового процесу свого підтвердження також не знаходять.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

В матеріалах справи відсутні докази, що поведінка сторін у справі спрямована на затягування розгляду справи.

Реалізація стороною свого права на збирання доказів у справі у передбаченому чинним цивільно-процесуальним кодексом України порядку не є такими діями.

Враховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно та обґрунтовано у відповідності до вимог ЦПК України призначив комплексну земельно-технічну експертизу та експертизу з питань землеустрою, оскільки для з`ясування обставин справи, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.

Згідно з ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. ст.ст. 259, 268, 367, 374, 375, 381-384, 390 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури залишити без задоволення.

Ухвалу Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 червня 2023 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Постанова складена 13 листопада 2023 року.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна

Судді: Л.Д. Поливач

А.М. Стрижеус