Справа № 539/3621/23
Провадження № 2/539/839/2023
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 листопада 2023 року Лубенський міськрайонний суд Полтавської області
у складі: головуючого судді Бєссонової Т.Д.,
за участю секретаря судового засідання Джадан І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Лубни цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Лубенської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, -
встановив:
Позивач ОСОБА_1 звернулась в суд з позовом до територіальної громади в особі Лубенської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
В позові вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дід ОСОБА_2 .
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, що складається із житлового будинку по АДРЕСА_1 , що належав йому на підставі договору дарування.
Спадкоємцями спадкового майна, що залишилося після смерті ОСОБА_2 є його діти ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , але вони у встановлений законом шестимісячний термін до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини не зверталися. Вважають, що все майно, що залишилося після смерті ОСОБА_2 повинно належати їй.
Інших спадкоємців першої черги не має так як дружина померлого, а її бабуся ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла.
ОСОБА_2 на момент смерті по місцю реєстрації проживав один.
Проживаючи в м. Київ вона 12.01.2023 року звернулася з відповідними документами до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сербіна Н.П. для подачі заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її дідуся.
При зверненні до приватного нотаріусу Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Тищенко І.В. з заявою для оформлення своїх спадкових прав їй було відмовлено через пропущення строку необхідного для прийняття спадщини, який вже сплинув.
Спадкова справа після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилася.
Вважає, що строк подання заяви вона пропустила з поважних причин, оскільки вважала, що подана нею заява про прийняття спадщини приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Сербіна Н.П. буде передана нотаріусу за місцем смерті її дідуся в м. Лубни Полтавської області.
Просить визначити їй додатковий строк терміном 3 місяці для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 ..
В судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_6 не з`явились, ОСОБА_6 надав суду заяву з проханням розглядати справу у їх відсутність. Позовні вимоги підтримують, прохають їх задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, згідно наданої заяви просив справу розглядати у його відсутність, покладається на розсуд суду.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується паспортом серії НОМЕР_1 виданим 27.11.2015 року Святошинським РВ ГУДМС України в місті Києві, Свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 від 21.07.2016 року. (а.с. 4, 8)
ІНФОРМАЦІЯ_4 помер дід позивача ОСОБА_2 , згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 25.08.2022 року, свідоцтва про народження позивача серії НОМЕР_4 від 24.04.1992, свідоцтва про народження матері позивача ОСОБА_8 серії НОМЕР_5 від 04.09.1973 року, Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 13.07.2023 року. (а.с. 7, 9-12).
Згідно довідки Лубенського комунального житлово-експлуатаційного управління №3367 від 28.06.2023 ОСОБА_2 , 1950 р.н., дійсно був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , з 20.04.1966 року, помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . На день його смерті та 6 місяців після смерті за даною адресою ніхто не був зареєстрований. (а.с 13)
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, що складається із житлового будинку по АДРЕСА_1 , що належав йому на підставі договору дарування від 27.01.1977 року. (а.с. 14-15)
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_6 від 15.01.2003 дружина померлого ОСОБА_2 - ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 померла. (а.с. 16)
Діти померлого ОСОБА_2 - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у встановлений законом шестимісячний термін до нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини не зверталися.
Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Сербіна Н.П. засвідчено заяву про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 подану 12.01.2023 року позивачем ОСОБА_1 (а.с. 17)
Згідно договору від 15.03.2007 року ОСОБА_2 подарував ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , 1/2 частину жилого будинку з відповідною частиною надвірних господарчих побудов, що знаходяться в АДРЕСА_1 . (а.с. 20-21)
Так, у відповідності до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи , які є живими на час відкриття спадщини, а також особи , які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
В силу ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Натомість судом встановлено, що позивач названих вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
При зверненні позивача до приватного нотаріусу Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Тищенко І.В. з заявою для оформлення своїх спадкових прав їй було відмовлено через пропущення строку необхідного для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , що підтверджується листом приватного нотаріусу Лубенського районного нотаріального округу Полтавської області Тищенко І.В. від 28.06.2023 року.
Крім того зазначено, що згідно даних Спадкового реєстру встановлено, що спадкова справа на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 не заводилася. (а.с. 18)
В той же час, відповідно до ст. ст. 1273-1275 ЦК України- спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.
Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.
Виходячи з вищевикладеного, можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.
Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.
У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за заповітом слід вчинити ті ж дії, що і при спадкуванні за законом, а саме, подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за законом.
При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.
Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній або приватній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.
Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.
Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.
Причиною пропуску строку на прийняття спадщини позивач вказує те, що вона вважала, що подана нею заява про прийняття спадщини приватному нотаріусу Київського міського нотаріального округу Сербіна Н.П. буде передана нотаріусу за місцем смерті її дідуся в м. Лубни Полтавської області. Тому нею пропущено строк звернення до нотаріуса м. Лубни Полтавської області. Позивач вважає, що причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини є вагомими та підлягають поновленню.
Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 77, 81, 206, 259, 263-265, 268 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 ЦК України, суд, -
вирішив:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Лубенської міської ради про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визнати, що строк для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , пропущено ОСОБА_1 з поважної причини.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Строк для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги у 30-денний строк з дня проголошення рішення.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст.265 ЦПК України:

- позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП - НОМЕР_7 , місце проживання/реєстрації: АДРЕСА_2 .

- відповідач територіальна громада в особі Лубенської міської ради, місцезнаходження: Полтавська область, м. Лубни, вул. Я. Мудрого, 33.

Суддя Т.Д. Бєссонова