Справа № 372/1749/21
ухвала

Іменем України

06 листопада 2023 року Обухівський районний суд Київської області у складі:

головуючої судді Висоцької Г.В., при секретарі Куник О. В., за участю представника позивача ОСОБА_1 , відповідача ОСОБА_2 , представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 , розглянувши у приміщенні Обухівського районного суду Київської області у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , третя особа Приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Гринько Ангеліна Павлівна, про визнання заповіту недійсним,

ВСТАНОВИВ

В судовому засіданні відповідачами заявлено клопотання про виключення поданих позивачем доказів у вигляді медичної документації та приєднаних до матеріалів цивільної справи ухвалою суду від 20 лютого 2023 року із підстав їхньої недостовірності відповідно до ч. 11 ст. 83 ЦПК України.

Представник позивача із приводу заявленого клопотання заперечував, зазначивши, що докази в повній мірі відповідають критеріям достовірності, визначеним в ст. 79 ЦПК України, також відсутні будь-які обґрунтовані підстави вважати їх підробленими.

Суд погоджується із позицією представників позивача із огляду на наступне.

Відповідно до ч. 11 ст. 83 ЦПК України у разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду учасником справи для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим, особа, яка подала цей документ, може просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів.

Враховуючи, що судом поновлений строк на подачу доказів після закриття підготовчого судового засідання, суд вважає прийнятною і заяву відповідачів про виключення доказів на цій стадії.

Відповідно до ст. 79 ЦПК України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

В суду немає сумнівів, що медична документація, яка містить інформацію про стан здоров`я спадкодавця ОСОБА_7 , слугуватиме доказами, на підставі яких, в сукупності із іншими доказами, і будуть встановлюватися обставини справи, які стосуються психічного стану заповідача на момент складання заповіту. В зв`язку із чим суд в цій частині відкидає аргументи відповідачів.

Відповідачами також не наведені аргументи, які б переконали суд, що вказані документи, долучені як докази, містять ознаки підроблення.

Суд повторно не надає оцінку шляху отриманню цих доказів позивачем від громадянки ОСОБА_8 (а. с. 184, том 2), оскільки суд навів мотиви свого рішення в ухвалі суду від 20 лютого 2023 року, якою позивачу поновлений процесуальний строк для приєднання доказів із похідним приєднанням доказів до матеріалів цивільної справи.

В цьому ж судовому засіданні суд перейшов до розгляду клопотання позивача про призначення посмертної комплексної психолого-психіатричної експертизи спадкоємця ОСОБА_7 на момент складання і посвідчення оскаржуваного заповіту.

Суд вважає, що вказане клопотання не може бути задоволене в повному обсязі із огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:1)для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 105 ЦПК України психічний стан особи є тим самим питанням, відповідь не яке не може бути отримана інакше як шляхом проведення експертизи на визначення цього стану.

Сторони не надали будь-яких інших висновків експертів з питання психічного стану спадкодавця на момент складання заповіту, це є очевидним фактом, який вбачається із матеріалів цивільної справи.

В зв`язку із чим наявні дві обов`язкові підстави, передбачені ч. 1 ст. 103 ЦПК України, які дозволяють суду позитивно вирішити клопотання про призначення експертизи щодо визначення психічного стану особи посмертно.

Згідно ч. ч. 4. 5 цієї ж статті питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Таким чином, суд, користуючись своїм правом, визначити питання та відхиляти питання, запропоновані іншими учасниками, вважає за доцільне відмовитись від питань в редакції, запропонованій позивачем в клопотанні від 17.10.2022 року, при цьому сформулювати власні, відповіді на які дозволять суду встановити дійсні обставини справи.

Так, суд вважає, що питання, сформулювані позивачем, вже містять твердження про наявність у померлого ОСОБА_7 за життя хронічного алкоголізму, що є недопустимим, оскільки будь-які надані медичні документи не містять вказівки на діагноз алкоголізм у спадкодавця, окрім цього саме експертові належить відповісти чи міг спадкодавець розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними під час складання 20.03.2017 року заповіту, в тому числі через страждання на алкоголізм.

Окрім цього, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч. 2 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідчених копіях, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвалою суду від 20.02.2023 до цивільної справи за клопотанням представника позивача долучені докази у вигляді медичної документації, частина яких представлена виключно в копіях, зокрема (копія відеоколоноскопії № 0441 від 16.05.2014 з копіями карток пацієнта КЛ «Феофанія» від 14.05.2014 р. на 10 арк; копія результатів аналізу ТОВ «ДНК-Лабораторія» від 08.09.2014 р. на 1 арк; копія сертифікату про лабораторні дослідження ТОВ «Український лікувально-діагностичний центр» від 28.09.2017 на 2 арк.), суд роз`яснює експертові про неможливість їх врахування при приведенні експертизи.

Окрім цього, до позовної заяви виключно в копії долучений епікриз МКСХ № 1796/2.

На вказану форму документів, які подані в копіях, звернула увагу сторона відповідачів, яка просила суд не брати до уваги вказані докази в зв`язку із відсутністю оригіналів цих документів.

Суд, відповідаючи на зазначений аргумент сторони відповідачів, виходить із наступного.

Відповідно до частин 1, 2, 3, 4 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд роз`яснив представнику позивача про необхідність подати документи, з приводу форми яких у представників відповідачів виникли зауваження, в оригіналах.

Сторона позивача повідомила суд про відсутність в неї вказаних документів в оригіналах і не ініціювала перед судом будь-яких спроб здобути вказані докази в оригіналах.

Відповідно до ч. 6 ст. 95 ЦПК України, якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не подано, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Враховуючи процесуальну поведінку сторони позивача і обраний нею спосіб доведення обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, суд позбавлений інших можливостей в спосіб, який би враховував принцип змагальності сторін, здобувати докази.

Відповідно до п.п. 3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом МЮУ від 08.10.1998 року № 53/5 у документі про призначення експертизи, між іншим, зазначається перелік об`єктів, що підлягають дослідженню. В зв`язку із чим суд вважає за необхідне виключити із переліку документів, які будуть предметом дослідження експерта в цій справі, документи, подані позивачем в копіях, оскільки вони відповідно до ч. 6 ст. 95 ЦПК України не будуть братися до уваги і судом.

Суд не вважає, що вказаний висновок є проявом порушення ч. 1 ст. 264 ЦПК України у взаємодії із ст. 89 ЦПК України, яка окреслює процес оцінки судом доказів. Суд в конкретному випадку виключає документ, який сторона вважає доказом, вже на стадії його подачі через невідповідність формі, передбаченій вимогам ЦПК України, не вдаючись до його оцінки, тобто як формулює ч. 6 ст. 95 ЦПК України «суд не бере доказ до уваги».

В протилежному випадку, якщо не окреслити цей момент для експерта вже на цій стадії, документ буде врахований експертом при проведенні судової експертизи, і в подальшому «його неврахування судом як доказу в нарадчій кімнаті» поставить під сумнів експертне дослідження в цілому.

Суд також вважає за необхідне зосередитися ще на одному процесуальному питанні, яке викликає занепокоєння сторін.

ЦПК України передбачає в п. 8 ч. 1 ст. 197 ЦПК України вирішення питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста. При цьому безпосередньо допит свідків передбачений на стадії судового розгляду.

Стороною відповідача на стадії підготовчого засідання було заявлено клопотання про допит в якості свідка третьої особи без самостійних вимог по справі, а саме нотаріуса Гринько А. П., яка завірила оскаржуваний заповіт, яке було задоволено судом ухвалою від 04 листопада 2022 року (а. с. 135, том 2).

В цій же ухвалі суд мотивував рішення про закриття підготовчого засіданні і відкладення вирішення питання про призначення судової психіатричної експертизи на стадію судового розгляду після допиту свідка ОСОБА_9 (а. с. 135, том 2).

Суд, ухвалюючи таке рішення, погодився із стороною відповідача, що пояснення цього свідка є важливими в цій справи з огляду на підстави та предмет позову, оскільки саме нотаріус Гринько А. П. посвідчила заповіт, дійсність якого ставить під сумнів позивач.

Суд ніяким чином не вдається до оцінки пояснень цього свідка на стадії судового розгляду, проте вважає, що його пояснення можуть становити професійний інтерес та мати інформативне значення для експерта при проведенні експертного дослідження. В зв`язку із чим суд приходить до висновку про необхідність включити до об`єктів дослідження пояснення свідка, зафіксовані на аудізаписі, долученому до матеріалів цивільної справи.

На підставі викладеного, суд вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню частково.

Керуючись ст. ст.187, 197, 200, 260, 276, 277 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ

Клопотання відповідачів про виключення документів із числа доказів в порядку ч. 11 ст. 83 ЦПК України залишити без задоволення.

Клопотання представника позивача про призначення посмертної комплексної психолого-психіатричної експертизи задовольнити частково.

Призначити по справі посмертну судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити експертам ДУ «Інститут психіатрії, судово-психіатричної експертизи та моніторингу наркотиків» (вул. Кирилівська, 103, м. Київ, 04080), попередивши їх про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

На вирішення експертів поставити запитання:

1. Чи страждав ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 20.03.2017 року психічними розладами, спричиненими вживанням алкоголю?

2. Чи міг ОСОБА_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними під час складання 20.03.2017 року заповіту, посвідченого приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Гринько А. А. за № 246, через наявність в нього будь-яких психічних розладів, в тому числі спричиненими вживанням алкоголю»?

Для проведення експертизи направити цивільну справу за № 372/1749/21, номер провадження 2-62/23.

При проведенні експертизи виключити із дослідження наступні документи (том 1 а. с. 16-18 «епікриз МКСХ № 1796/2»), (том 3 а. с. 100 109 «відеоколоноскопія, карта пацієнта та ін», а. с. 112-113 «ТОВ «ДНК-Лабораторія», а. с. 138-139 «сертифікат про лабораторні дослідження»), як такі, що подані виключно в копіях.

Також до цивільної справи долучається конверт із написом «оригінали медичної документації справа № 2-62/23», який може бути розпакований експертом в разі необхідності і досліджений із врахуванням виключень, перелічених в абз. вище.

До об`єктів дослідження також включити пояснення приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Гринько А. А., допитаного в судовому засіданні 24.01.2023 року в якості свідка, зміст яких відображений на аудіозапису судового засідання, долученого до матеріалів цивільної справи на диску.

Провадження по справі на час проведення експертизи зупинити.

Витрати за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 15 днів з дня її проголошення, в разі проголошення вступної та резолютивної частини зазначений строк обчислюється із дня складання повного судового рішення.

Суддя