Справа № 309/1555/21
Провадження № 2/309/400/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19 жовтня 2023 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в особі головуючого судді: Савицький С.А.
при секретарі судового засідання: Мацунич В.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів,
Банком встановлено, що у першій половині робочого дня 01.06.2020 року на телефон Київського відділення № 5 зателефонував невідомий (надалі невстановлена особа), представившись співробітником підрозділу IT-підтримки Банку і назвавши прізвище одного зі співробітників Банку він проінформував, що йому необхідно здійснити тестування програмного забезпечення (далі ПЗ) за допомогою касира відділення.
Дзвінок було переведено на старшого касира-операціоніста ОСОБА_2 . При спілкуванні касир почала отримувати від невстановленої особи вказівки про перехід системи платежів по обслуговуванню карток «Монобанк» у «тестовий режим».
Набравши повідомлену комбінацію клавіш невстановлена особа запевнила касира, що ПЗ перебуває у тестовому режимі (чого в реальності не відбувалось).
Після проведених дій касир почав набирати в ПЗ цифри (номера платіжних карток), що диктувались невстановленою особою, та вводити суми транзакцій, що повідомлялись також невстановленою особою.
При цьому номера платіжних карток зазначались невстановленою особою як «номер тесту», а суми транзакцій як «код тесту». При виконанні вказівок невстановленої особи неодноразово відбувались технічні збої.
Таким чином, протягом робочого дня 01.06.2020 року внаслідок ймовірних шахрайських дій з боку невстановленої особи та неправомірних дій старшого касира-операціоніста ОСОБА_2 було проведено 30 некоректних (помилкових) операцій на поповнення карткових рахунків клієнтів «Монобанк» на загальну суму 1 435 748,00 грн. (один мільйон чотириста тридцять п`ять тисяч сімсот сорок вісім грн.00 коп.).
У період часу з 13:23 год. до 17:43 год. старшим касиром-операціонистом ОСОБА_2 у наслідок ймовірних шахрайських дій невстановленої особи/осіб були здійснені операції з переведення коштів на рахунки клієнтів використовуючи номери платіжних засобів (номери платіжних карток), серед яких номер платіжної картки ОСОБА_1 .
ОСОБА_1 є клієнтом Банку. За умовами Договору про надання банківських послуг за проектом «monobank» тільки у випадку якщо клієнт самостійно вносить грошові кошти в касу для поповнення рахунку, у подальшому такі кошти розміщуються на транзитному рахунку Банку із якого в свою чергу відбувається перерахування коштів на поточний рахунок клієнта.
У випадку із клієнтом виключається договірний характер спірних правовідносин, оскільки вчиненню дій співробітника банку при перерахуванні грошових коштів на поточний рахунок відповідача сприяли вказівки невстановленої особи, щодо дій якої банком подано заяву про вчинення злочину.
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився повторно. Про день час та місце розгляду повідомлявся належним чином, шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті судової влади України (Хустський районний суд, від 05.10.2023 року) про його виклик до суду, однак про причини неявки суд не повідомляв. Відзиву на позов відповідачем не подавалось.
У відповідності до ст.280 ЦПК України, суд ухвалив постановити заочне рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задовольнити виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є клієнтом АТ «Універсал Банк», що підтверджується Анкетою-заявою до Договору про надання банківських послуг від 23 квітня 2020 року.
Відповідно до акту ревізії цінностей операційної каси, що знаходиться у Київському відділенні № 5 за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського/ Тарасівська, буд.63/28, в присутності відповідальних осіб сховища: ОСОБА_3 - директор Київського відділення №5; ОСОБА_2 - старший касир-опереціаніст Київського відділення №5, на підставі Розпорядження № 005/134 від 01.06.2020 року, станом на 02 червня 2020 року проведена планова ревізія готівкових коштів та інших цінностей, які знаходяться в операційній касі, сховищі та обліковуються на балансових і позабалансових рахунках, якою виявлена недостача у розмірі 1435748,00 грн.
Актом за результатами проведеного службового розслідування від 30 червня 2020 року встановлено, що опитана старший касир-операціоніст Київського відділення №26 ОСОБА_2 , яка на підставі Наказу від 29.05.2020 №948 а-к з 01.06.2020 до 15.06.2020 переміщена в тій же посаді до Київського відділення №5, пояснила, що 01.06.2020 близько 12:20 їй на внутрішній телефон, розташований на робочому місці, від Директора Київського відділення №5 Башинської С.В. був переадресований дзвінок невідомого чоловіка, який представився працівником технічної підтримки Банку ОСОБА_4 .. Даний чоловік повідомив, що необхідно протестувати програмне забезпечення на робочому комп`ютері. Посилаючись на обмаль часу, вона відтермінувала проведення тестування на обідню перерву та на прохання невідомого чоловіка надала номер свого мобільного телефону для зручності подальшого спілкування. Вона попросила Директора відділення ОСОБА_3 перевірити чи працює в Банку працівник ОСОБА_4 , після чого отримала від неї мобільний номер телефону працівника Банку, якого було знайдено на внутрішньому сайті Банку з ідентичним лише прізвищем та ім`ям. Вона зателефонувала на наданий їй номер, однак ніхто не відповідав. Близько 13:20 год невідомий чоловік, який раніше вже представлявся ОСОБА_4 , зателефонував їй на мобільний телефон через месенджер «вайбер», де він був підписаний як «Техпідтримка», а пізніше він неодноразово телефонував через оператора мобільного зв`язку.
Під час розмов, невідомий чоловік просив її в програмному забезпеченні щодо обслуговування клієнтів «Монобанк» проводити наступні дії:
- у віконце, в якому зазначається номер платіжної картки клієнтів вносити номер тесту, який він диктував (по факту невідомий озвучував номер картки, на яку в подальшому відбувалось зарахування/поповнення коштів);
- у віконце, в якому вводиться сума поповнення платіжної картки, вносити код для проведена тесту (по факту невідомий диктував суму, на яку поповнювалась картка); проводити відповідні операції та на касових документах, що підтверджували виконана операції, ставши печатку, від руки писати слово «Тест» і проставляти номер по порядку.
Таким чином, протягом робочого дня 01.06.2020 між ними відбулось декілька розмов, під час яких було проведено 30 операцій на поповнення карткових рахунків клієнтів «Монобанк» на загальну суму 1435748, 00 грн. Близько 18:20 год вона зрозуміла, що начебто тестові операції не видаляються, в зв`язку чим разом з директором відділення ОСОБА_3 зателефонувала до цього чоловіка, запитала знову його прізвище, ім`я та по-батькові та хто його керівник, в результаті чого він поклав слухавку та відключив зв`язок.
Перевіркою встановлено такі порушення:
01 червня 2020 року старший касир-операціоніст ОСОБА_2 порушила вимоги 4.20 «Положення про здійснення та документальне оформлення касових операцій в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК»; п. 2.1. розділу 2 Посадової інструкції старшого касира-операціоніста, порушення вимог п.п. 4.21, 6.1, 6.2, 6.3, 6.9, 6.13, 6.16, 6.22 «Положення про здійснення та документальне оформлення касових операцій в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК»;
01 червня 2020 року директор Київського відділення №5 Башинська С. В. порушила вимоги п. 7 розділу 2 Посадової інструкції керуючого відділення, п.п. 16, 17, 18 розділу 2 Посадової інструкції керуючого відділення, п. 29 розділу 2 Посадової інструкції керуючого відділення.
Згідно ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Перелік ситуацій, що міститься в частині 3 ст. 1212 Цивільного кодексу України, при виникненні яких допускається застосування норм статті 1212 Цивільного кодексу України не є вичерпним, отже, ці положення можуть поширюватися і на інші відносини, якщо має місце безпідставне збагачення.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов:
а) набуття або збереження майна,
б) набуття або збереження за рахунок іншої особи,
в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, або інших підстав, передбачених статтею 11 Цивільного кодексу України).
Об`єктивними умовами виникнення зобов`язань із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави виступають набуття або збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого).
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Сутність зобов`язання із набуття, збереження майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо правова підстава переходу відпала згодом, або взагалі без неї -якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення
Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала (висновок, сформульований Верховним Судом України у постанові від 2 березня 2016 року у справі N 6-3090цс15).
За змістом приписів глав 82 і 83 ЦК України для деліктних зобов`язань, які виникають із заподіяння шкоди майну, характерним є, зокрема, зменшення майна потерпілого, а для кондикційних - приріст майна у набувача без достатніх правових підстав. Вина заподіювана шкоди є обов`язковим елементом настання відповідальності у деліктних зобов`язаннях. Натомість, для кондикційних зобов`язань вина не має значення, оскільки важливим є факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої, та його безпідставного збереження.
Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Отже, права особи, яка вважає себе власником майна, підлягають захисту шляхом задоволення позову до володільця, з використанням правового механізму, установленого статтею 1212 ЦК України.
Такий спосіб захисту можливий шляхом застосування кондикційного позову, якщо для цього існують підстави, передбачені статтею 1212 ЦК України, які дають право витребувати у набувача це майно
Обов`язок набувача повернути потерпілому безпідставно набуте (збережене) майно чи відшкодувати його вартість не є заходом відповідальності, оскільки набувач зобов`язується повернути тільки майно, яке безпідставно набув (зберігав), або вартість цього майна.
Керуючись ст. ст.ст. 2,4, 12, 13, 81, 141, 247 ч. 2, 258, 259, 263-265,280-283, 284, 289, 354 ЦПК України, ст.ст. 1212, 1213, 1214 ЦК України, суд
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Універсал Банк» до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно отриманих грошових коштів задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.