У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 листопада 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Деметрадзе Т.Р., ознайомившись із позовною заявою адвоката Ракущинця Андрія Андрашовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця Ярошевського Дмитра Андрійовича, ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: акціонерне товариство «Універсал Банк», про визнання недійсними електронних торгів та витребування нерухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Ракущинець А.А., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із позовною заявою до ДП «СЕТАМ», приватного виконавця Ярошевського Д.А., ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: АТ «Універсал Банк», про визнання недійсними електронних торгів та витребування нерухомого майна.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог ч. 4 ст. 177 ЦПК України, а саме позивачем не сплачено судовий збір у встановленому порядку і розмірі. У позовній заяві позивачем було заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору на 10 днів.

За приписами ст. 136 ЦПК України та ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Тобто, з аналізу вказаної правової норми вбачається, що основною умовою за якою суд може звільнити від сплати збору є скрутний майновий стан позивача, який повинен бути доведений достовірними та належними доказами.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

З огляду на те, що під відстроченням сплати судового збору розуміється перенесення строку його сплати не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, суду повинні бути надані докази того, що позивач зможе в майбутньому сплатити судовий збір.

Проте, клопотання позивача належним чином не обґрунтоване, позивачем не надано суду безспірних доказів на підтвердження майнового стану на час звернення до суду з позовною заявою, обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору, а також докази того, що позивач зможе в майбутньому сплатити судовий збір, а тому приходжу до висновку про необхідність відмови позивачу у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» від 03 листопада 2022 року № 2710-IХ, з 1 січня 2023 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2684 гривень.

Таким чином, відповідно до заявленої позивачем ціни позову 67 777,77 грн., підлягає сплаті судовий збір у розмірі 1073,6 (одну тисячу сімдесят три грн. шістдесят коп.) гривні.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного приходжу до переконання, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме сплатити судовий збір у розмірі 1073,6 (одну тисячу сімдесят три грн. шістдесят коп.) гривні. На підтвердження оплати судового збору необхідно надати квитанцію про оплату.

Інформація про платіжні реквізити щодо сплати судового збору відображена на офіційному веб-порталі Судової влади України на сторінці Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за посиланням http://ug.zk.court.gov.ua/sud0712/gromadyanam/zbr/.

Роз`яснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 258-260, 353 ЦПК України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву адвоката Ракущинця Андрія Андрашовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 до державного підприємства «СЕТАМ», приватного виконавця Ярошевського Дмитра Андрійовича, ОСОБА_2 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: акціонерне товариство «Універсал Банк», про визнання недійсними електронних торгів та витребування нерухомого майна залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк не більше трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Р. Деметрадзе