Справа № 309/4278/23
Провадження № 2/309/844/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

в складі головуючого судді Савицького С.А.

за участю секретаря судового засідання Мацунич В.І.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського нотаріального округу Ляшко Вікторія Олександрівна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася в суд із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , де третя особа без самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Хустського РНО Ляшко В.О. про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позову посилається на те, 09.04.1991 року вона уклала шлюб з ОСОБА_4 та змінила прізвище з « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 ». ІНФОРМАЦІЯ_1 помер їх з відповідачами батько - ОСОБА_7 , а ІНФОРМАЦІЯ_2 мати ОСОБА_8 . Через деякий час після смерті батька вона разом з сім`єю переїхала проживати до матері, де і проживає по теперішній час, хоча й зареєстрована в іншому місці. Після смерті матері, було встановлено, що на будинок, в якому проживали батьки, відсутні правовстановлюючі документи і позивачем було зареєстровано право власності на нього по спрощеній процедурі, яка діяла на той час. Крім того при житті, мати постійно використовувала земельну ділянку розташовану в урочищі «Модуль» для особистого селянського господарства. Коли вона переїхала проживати до матері, то почала використовувати дану земельну ділянку і користується нею по теперішній час. Після смерті матері позивачка не зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки їй не було відомо про наявність правовстановлюючих документів на землю та заповіту складеного на її ім`я ще в 2014 році.

Отже строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущено нею у зв`язку з незнанням про існування заповіту.

Посилаючись на приписи ст. 1272 ЦК України просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за померлою ОСОБА_8 терміном два місяці.

У підготовче судове засіданні позивачка ОСОБА_1 та її представник - адвокат Перегінець О.Г. не з`явились. Від представника позивача до суду надійшла заява про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

В підготовче судове засідання відповідачка ОСОБА_2 не з`явилась, подала до суду заяву, в якій позовні вимоги визнала та не заперечила щодо їх задоволення. Просила суд слухати справу у її відсутності.

Відповідачка ОСОБА_3 у підготовче судове засідання не з`явилась, подала до суду заяву, в якій просила суд розглядати справу у її відсутності, не заперечує проти задоволення позову.

В судове засідання третя особа: приватний нотаріус Хустського РНО Ляшко В.О. не з`явилась, подавши заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін, без фіксування судового процесу.

У відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Частиною 4 ст. 200 ЦПК України передбачено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Перевіривши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні докази, суд констатує наступне.

Встановлено, що ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , актовий запис № 40 від 17 вересня 2018 року, зроблений виконавчим комітетом Рокосівської сільської ради Хустського району Закарпатської області.

Згідно довідки Рокосівського старостинського округу Хустської міської ради № 555/02-22 від 24.08.2023 року, на день смерті ОСОБА_8 , 1938 р.н., яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою АДРЕСА_1 ніхто не був зареєстрований, крім померлої.

На випадок своєї смерті ОСОБА_8 залишила заповіт від 13.11.2014 року, згідно якого все своє майно заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

За правилами статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1272 ч. 3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може призначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленум Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 N 7, роз`яснено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом. Суд бере до уваги твердження позивача про те, що вона не знала про існування заповіту на її ім`я, позаяк це ніким не спростовано, зокрема відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які є сестрами позивача не заперечили проти задоволення позову. Вказане свідчить про наявність поважних причин пропуску позивачем шестимісячного строку для подання вказаної заяви.

Враховуючи наведене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судові витрати слід покласти на позивача.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 247, 258, 259, 264, 265 ЦПК України, ст.ст. 1216, 1217, 1223, 1268, 1270, 1272 ЦК України суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті матері, ОСОБА_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.