БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/527/23
Провадження № 2/497/310/23
Номер рядка звіту 70
УХВАЛА

про призначення судово- медичної (молекулярно-генетичної) експертизи

та зупинення провадження

"07" листопада 2023 р. Болградський районний суд Одеської області у складі: головуючого судді Кравцової А.В., секретар судового засідання Ільєва Д.Д., розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Болград цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, третя особа Київський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса),

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду з 20.03.2023р. перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, третя особа Київський відділ державної РАЦС у місті Одесі Південного МУ МЮ (м.Одеса).

Згідно вимог позову, позивачка просить суд визнати громадянина України ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця с.Голиця Болградського району Одеської області, батьком її дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що народився в м.Одеса, надавши на підтвердження своїх вимог докази: копії: свідоцтва про народження дитини, відповідача, паспорта та військового квитка відповідача, фотокартку, де зображені позивачка та відповідач, довідку та акт обстеження житлово-побутових умов з місця свого проживання, та кілька заяв про розгляд справи за її відсутністю через те, що вона не може прибувати до суду у зв`язку з тим, що проживає в м.Одеса та виховує і утримує малолітню дитину, наполягає на призначенні судово-медичної експертизи (молекулярно-генетичної), одночасно повідомила суд, що відповідач наразі є військовослужбовцем і проходить службу у лавах ЗСУ (або ВМС), не вказавши адресу його фактичного перебування.

Ухвалою суду від 03.04.2023р., після перевірки правильності підсудності справи - отримання 30.03.2023р. відомостей про реєстрацію місця проживання відповідача у Болградському районі, було відкрито провадження у справі та призначене підготовче судове засідання на 09:00 годину 04.05.2023 року, яке неодноразово було відкладене судом через неявку відповідача - на 19.06, 13.07, 04.10 та на 07.11.2023р.

Відповідач був повідомлений судом належним чином про час, дату та місце судового засідання неодноразово судовими повістками за адресою його реєстрації, які він не отримав, оскільки судова повістка повернулася з відміткою пошти "адресат відсутній за вказаною адресою" (а.с.42,58,64,70,71), що, згідно сталої судової практики є належним повідомленням відповідача (рішення ВС від 30.11.2022р. у спр.№760/25978/13-ц), а також двічі шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті судової влади. Крім того, відповідачу телефонував помічник судді з т.№, і в телефонній розмові відповідач ОСОБА_2 підтвердив, що він проходить службу, але військову частину і адресу розташування частини не назвав, йому помічником судді було також надіслано месенджером "Vider" 3,4,13 квітня та 04.05.2023р. повідомлення, копія позову та ухвала про відкриття провадження, надані додатково письмово та усно (телефоном) роз`яснення крім тих, що містяться в ухвалі про відкриття провадження, про необхідність прибути до суду або право надати суду письмові пояснення чи довідку з місця служби з клопотанням про зупинення провадження у справі, однак відповідач на зв`язок більше не виходить.

Крім того, позивачка повідомила, що відповідач служив у в/ч НОМЕР_1 , судом з`ясовано, що відповідач був переведений з цієї частини до в/частини № НОМЕР_2 що розташована в зоні бойових дій, точну адресу за допомогою інтернет-мереж встановити неможливо через військовий стан, тому судом була направлена судова повістка для вручення відповідачу до місцевого відділу поліції, що розташований поряд з військовою часиною, де за припущеннями позивачки служить відповідач, однак відповідь до суду не надійшла.

Оскільки позивачка також не отримує судові повістки та повідомлення за адресою, яку вказала у позові, суд, для з`ясування процесуальних та матеріальних питань (виклик свідків, вказаних у позові, адреси перебування, тощо) ухвалою двічі зобов`язав позивачку бути присутньою у судовому засіданні, однак вона направляє суду клопотання про розгляд справи за її відсутністю, наполягаючи на призначенні судом експертизи.

Представник третьої особи надав суду клопотання про розгляд справи за його відсутністю (а.с.50,51).

Оскільки в матеріалах справи відсутні докази того, що відповідач проходить службу в ЗСУ (чи ВСУ), суд дійшов висновку, що клопотання позивачки про призначення судової ДНК-кспертизи підлягає розгляду за відсутністю сторін.

Так, разом з позовною заявою позивачка надала клопотання про призначення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи, яким поставила ряд питань, посилаючись на те, що зазначена експертиза необхідна для встановлення кровної спорідненості відповідача ОСОБА_2 з її, позивачки, сином ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проведення експертизи просить доручити експертам КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи».

Суд, вивчивши матеріали справи, розглянувши заяву позивача про призначення у справі судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи, дійшов наступних висновків.

Предметом позовних вимог є встановлення факту кровної спорідненості між відповідачем ОСОБА_2 з дитиною позивачки ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , факт народження якого який зареєстроване в органі РАЦС (батько дитини) записаний за ст.135ч.1 СК України зі слів заявниці.

Згідно з ч.2ст.116 ЦПК України, способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Відповідно до п.п.1,2ч.1ст.103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно роз`яснень, які містяться у постанові Верховного Суду від 25.08.2020р. у справі №478/690/18, висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є підставою для категоричного висновку для визнання батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства.

Згідно Інструкції «Про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», яка затверджена Наказом міністерства юстиції №53/5 від 08.10.98р., з наступними змінами, а саме, її п.1.13, «Строк проведення експертизи встановлюється керівником експертної установи (або заступником керівника чи керівником структурного підрозділу) і не повинен перевищувати 90 календарних днів. В разі значного завантаження експерта (за наявності у нього на виконанні одночасно понад десять експертиз, у тому числі комісійних та комплексних) більший розумний строк встановлюється за письмовою домовленістю з органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), після попереднього вивчення експертом наданих матеріалів. Час попереднього вивчення матеріалів не має перевищувати п`ятнадцяти робочих днів. В разі відмови органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у погодженні запропонованого розумного строку проведення експертизи матеріали справи повертаються з пропозицією призначити експертизу іншим суб`єктам судово-експертної діяльності, визначеним у ст.7 ЗУ «Про судову експертизу». В разі невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання у порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення.

Строк проведення експертизи починається з робочого дня, наступного за днем надходження матеріалів до експертної установи, і закінчується у день складання висновку експерта (повідомлення про неможливість надання висновку). Якщо закінчення встановленого строку проведення експертизи припадає на неробочий день, днем закінчення строку вважається наступний за ним робочий день».

Відповідно до позиції ЄСПЛ навантаження на експерта не може розглядатися як поважна причина порушення дотримання розумного строку. Відсутність висновків експертиз в такому разі лише свідчать про недбале ставлення експертів та детективів до своїх обов`язків. ЄСПЛ такі порушення оцінює як порушення розумних строків досудового розслідування та зловживання обмеженням прав підозрюваного (справа Адилетта проти Італії).

На підставі викладеного, беручи до уваги, що для об`єктивного вирішення даного спору необхідні спеціальні знання в області судової медицини, суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання позивача щодо призначення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи, яке підлягає задоволенню виходячи з інтересів дитини.

Згідно з ч.4ст.103 ЦПК України, питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. П.1.13 Розд.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, що затверджена Наказом №53/5 Міністерства юстиції України від 08.10.1998р., у випадку невиконання клопотань експерта щодо надання додаткових матеріалів, несплати вартості експертизи протягом 45 календарних днів з дня направлення клопотання в порядку, передбаченому чинним законодавством, незабезпечення прибуття експерта, безперешкодного доступу до об`єкта дослідження, а також належних умов для його роботи (учинення перешкод з боку сторін, що беруть участь у справі, в обстеженні об`єкта) матеріали справи повертаються органу (особі), який (яка) призначив (ла) експертизу (залучив (ла) експерта), із зазначенням мотивованих причин неможливості її проведення.

Отже, проведення експертизи спеціалізованими установами у цивільному судочинстві здійснюється на платній основі за рахунок замовника, така оплата експертизи в цивільній справі провадиться за рахунок сторони, яка порушила відповідне клопотання.

Відповідно до п.5ч.1ст.252 ЦПК України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи. На підставі п.9ч.1 ст.253 ЦПК України, провадження у справі зупиняється на час проведення експертизи. Тому, оскільки для проведення судової молекулярно-генетичної експертизи потрібен значний час, то провадження у справі слід зупинити на час проведення експертизи.

Керуючись ст. ст. 102-109,116,189, 197, 252-253, 260, 353, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання позивачки ОСОБА_1 про призначення судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи.

Призначити судову-медичну (молекулярно-генетичну) експертизу, у справі №497/527/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, третя особа Київський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), проведення якої доручити судовому експертам КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» (65082, м. Одеса, пров. Валіховський, 4).

Поставити на вирішення експертизи наступні питання:

чи наявне кровне споріднення між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як батька та сина?

якщо так, чи є ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , біологічним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ?

Надати для проведення експертизи усі необхідні документи, що містяться в матеріалах справи.

Попередити експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України.

Покласти на позивача ОСОБА_1 обов`язок оплатити роботу експерта за проведення експертизи, роз`яснити їй положення ст.109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Встановити експертній установі КУ «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» строк проведення експертизи не більше, ніж 90 календарних днів, починаючи з робочого дня, наступного за днем надходження даних матеріалів до експертної установи, і закінчуючи днем складання висновку експерта.

Зупинити провадження у цивільній справі № 497/527/23 на час проведення експертизи.

Роз`яснити сторонам, що згідно з нормами ч.ч.1-3 ст.12, ст.81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона має довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За змістом ч.4 ст.12, ч. ч.2,3 ст.13 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ч.4 ст.263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постанові Верховного Суду від 15.04.2021р. (у справі № 645/1098/18), зазначено, що при вирішенні спору про визнання батьківства суд приділяє особливу увагу інтересам дитини, не ігноруючи при цьому інтереси ймовірного біологічного батька.

Європейський суд з прав людини зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини. Його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства (KALACHEVA v. RUSSIA, № 3451/05, § 34, ЄСПЛ, від 07.05.2009 року).

У постанові Верховного Суду від 16.05.2018р. (у справі № 399/1029/15-ц) вказано, що експертиза ДНК, або молекулярно-генетична експертиза, призначається у цивільних справах з метою формування доказової бази. Об`єктом молекулярно-генетичного дослідження є ядерна ДНК (ДНК, розташована в ядрі клітини), отримана з крові, слини, букального та іншого епітелію, волосся (за наявності волосяного фолікула), а також часток тканин і органів людини. Для визначення спірного батьківства необхідна присутність ймовірного батька і дитини для проведення забору вихідного біологічного матеріалу. За відсутності біологічного матеріалу хоча б однієї зі сторін провести дослідження неможливо.

Згідно з ч.4, п.п.3-5ч.5 ст.12 ЦПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

У ч.1ст.44 ЦПК України передбачено, що учасники судового процесу та їхні представники мають добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Вимогами ч.1 ст.109 ЦПК України визначено, що нею законодавець встановив спеціальну процесуальну санкцію для осіб, які ухиляються від участі у експертизі. Важливим у такому випадку є встановлення ухилення осіб як умисних дій, внаслідок чого неможливо проведення експертизи для з`ясування відповіді на питання, яке для них має значення, наслідком чого може бути визнання судом факту для з`ясування якого була призначена експертиза, або відмова у його визнанні.

Аналогічні висновки висловлені в постанові Верховного Суду від 23.09.2021р. (у справі № 676/1503/19).

Частинами 1 та 3 ст.126 Сімейного кодексу України походження дитини від батька визначається за заявою жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Вона може бути подана як до, так і після народження дитини до органу держреєстрації актів цивільного стану, а, згідно ч.ч.1 та 2 ст.128 цього ж нормативного акту, за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст.126 СКУ, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Верховний Суд в своїй постанові від 15.04.2021 у справі №361/2653/15-ц вказав, що доказами визнання батьківства можуть бути листи, заяви, анкети, інші документи, а також показання свідків, пояснення самих сторін, які достовірно підтверджують визнання відповідачем батьківства. Батьківство може бути визнано як у період вагітності матері (наприклад, висловлення бажання мати дитину, піклування про матір майбутньої дитини тощо), так і після. Відповідно до ч.1ст.109 Цивільного процесуального кодексу України, в разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні. При цьому суд враховує факт свідомого ігнорування явки до суду, неотримання судових повісток, повідомлень, копії позову, тощо.

Починаючи з 15.02.2023р., сторони судового процесу можуть отримувати судові повістки, повідомлення та виклики за допомогою месенджера Viber. Відповідні зміни запроваджені оновленим Порядком надсилання судових повісток, повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі затвердженим наказом ДСА України від 23.01.2023 за №28. Цей крок є черговим кроком до диджиталізації українського суспільства у сфері судочинства, що наближає Україну до країн, де електронне правосуддя існує поряд з традиційним, як у США, Канаді, Сінгапурі, Франції, Німеччині та ін. Окрім направлення судових повісток, викликів та повідомлень судом за допомогою месенджера "Vider", чинним законодавством також передбачено повідомлення сторін учасників судового розгляду також повістками у паперовому вигляді, на електронну адресу, за допомогою SMS, у застосунку Дія, а також шляхом розміщення оголошення на офіційній сторінці веб-сайту судової влади та в пресі.

Ухвала суду першої інстанції може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії. Строк для оскарження може бути поновлений судом апеляційної інстанції в разі його пропуску з поважної причини.

Суддя А.В.Кравцова