ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_______________________________________________________________
УХВАЛА

26 жовтня 2023 року

м. Харків

справа № 640/331/17

провадження № 22-ц/818/427/23

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

судді-доповідача - Тичкової О.Ю.,

суддів Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,

за участі секретаря судового засідання Тітченко О.В.

учасники справи:

позивачі ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ;

відповідачі Харківська міська рада, фізична особапідприємць ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , правонаступником якої є ОСОБА_20 , Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради:

треті особи Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради, Регіональне відділення Фонду державного майна України у Харківській області, комунальне підприємство «Жилкомсервіс», Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харків клопотання ОСОБА_21 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета споруу справі за апеляційною скаргою ОСОБА_22 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 на додаткове рішення Київського районного суду м. Харкова від 24 червня 2019 року у складі судді Зуб Г.А.,-

установив:

У січні 2017 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 звернулися до суду із позовом, після остаточного уточнення якого у грудні 2018 року (т.6 а.с. 77-85) просили визнати недійсним та скасувати свідоцтво про право власності на нерухоме майно від 21.05.2007, видане виконавчим комітетом Харківської міської ради (надалі ХМР), на нежитлові приміщення: підвальну частину № І, ІІ площею 72,6 кв.м, 1-го поверху №1-10 площею 124,5 кв.м в житловому будинку літ. «А-4» загальною площею 197,1 кв.м ОСОБА_19 за адресою: АДРЕСА_1 ; скасувати запис в реєстрі права власності на нерухоме майно щодо реєстрації за територіальною громадою м. Харкова в особі ХМР права власності на спірне нерухоме майно, витребувати його із незаконного володіння ОСОБА_19 .

Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 23 травня 2019 року в задоволенні позовних вимог відмовлено в повному обсязі. Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 27 березня 2023 року позовні вимоги залишені без задоволення.

В апеляційній скарзі ОСОБА_22 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення суду скасувати, ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Харківського апеляційного суду від 16 лютого 2023 року призначено по справі № 640/331/17 судову будівельно-технічну експертизу, провадження якої доручено експертам Дніпропетровського науково дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, , адреса 49000, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Січеславська набережна, будинок 17, офіс 361.

09.05.2023 через систему «Електоронний суд» Чумак Роман Васильович, який діє в інтересах ОСОБА_1 подав клопотання про залучення ОСОБА_20 до справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог.

Клопотання обґрунтоване тим, що відповідно до даних Інформації реєстру речових прав на нерухоме майно спірний об`єкт нерухомого майна було відчужено ОСОБА_19 на користь ОСОБА_20 , а тому існує ризик чинення останнім перепон в проведенні призначеної судом експертизи, як новим власником.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 365 ЦПК України у разі встановлення, що рішення суду першої інстанції може вплинути на права та обов`язки особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції залучає таку особу до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Відповідно до положень ст. 53 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї зі сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 48 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Статтями 46, 47 ЦПК України передбачено, що вони можуть мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони (цивільна процесуальна правоздатність) та здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність).

Відповідно до ст. 55 ЦПК України, у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, матеріальне правонаступництво тісно пов`язане з процесуальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому, незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Встановлено, що відповідно до витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 08.08.2019 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Орловою М.А. зареєстрованого у реєстрі за № 561, нежитлові приміщення будинку за адресою : АДРЕСА_1 ОСОБА_19 продала ОСОБА_20 .

З огляду на викладене, ОСОБА_20 є правонаступником відповідача ОСОБА_19 .

Таким чином, заявлене позивачем клопотання про залучення ОСОБА_20 до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог підлягає частковому задоволенню, останнього належить долучити до участі у справі в якості правонаступника відповідача.

Керуючись статтями 55, ЦПК України, суд

ухвалив:

Клопотання ОСОБА_21 , який діє в інтересах ОСОБА_1 про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору задовольнити частково.

Залучити до участі у справі, як правонаступника відповідачки ОСОБА_19 - ОСОБА_20 .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 06.11.2023

Головуючий О. Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук