Справа № 638/1235/22
Провадження № 2/638/1474/23
УХВАЛА

Іменем України

07 листопада 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Латки І.П.,

за участю секретаря судового засідання Мяснянкіної Г.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

в с т а н о в и в:

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики у розмірі 350000 гривень.

Ухвалою суду від 26 вересня 2022 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням сторін про судове засідання.

В судове засідання сторони не з`явилися, про судове засідання повідомлені належним чином. Причини неявки суду не повідомили, клопотань про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без участі від позивача та відповідача не надходило.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до положень ч. 2 ст. 247 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку про залишення позовної заяви без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинне цивільне процесуальне законодавство передбачає залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 повідомлявся про судове засідання 13 жовтня 2023 року о 10:30 год шляхом направлення судової повістки та смс-повідомлення на номер телефону НОМЕР_1 , який позивач зазначив як контактний у позовній заяві.

Так позивачу 26.09.2023 о 16:25:23 год на номер НОМЕР_1 доставлено повідомлення наступного змісту: "Дзержинський райсуд м.Харкова.Викликається ОСОБА_1 як позивач на 10:30 13.10.2023,справа 638/1235/22,відповідач: ОСОБА_3 ,про стягнення боргу,суддя Латка І.П.Подати:паспорт.Наслідки неявки-ст.223 ЦПК."

Однак в судове засідання 13.10.2023 о 10:30 ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки суду не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі не звертався.

Про судове засідання 07 листопада 2023 року о 09:30 год ОСОБА_1 також повідомлявся шляхом направлення судової повістки та смс-повідомлення на номер телефону НОМЕР_1 .

Позивачу 13.10.2023 о 16:49:37 год на номер НОМЕР_1 доставлено повідомлення наступного змісту: "Дзержинський райсуд м.Харкова.Викликається ОСОБА_1 як позивач на 09:30 07.11.2023,справа 638/1235/22,відповідач: ОСОБА_3 ,про стягнення боргу,суддя Латка І.П.Подати:паспорт.Наслідки неявки-ст.223 ЦПК."

В судове засідання 07.11.2023 о 10:30 ОСОБА_1 повторно не з`явився, причини неявки суду не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду справи або про розгляд справи без його участі не звертався.

Окрім того судом враховано, що після відкриття провадження в жодне із попередніх судових засідань, які були призначені на 25.10.2022, 16.11.2022, 01.12.2022, 09.02.2023, позивач ОСОБА_1 не з`явився. Про судові засідання повідомлявся належним чином, а саме шляхом направлення судового повідомлення засобами поштового зв`язку та направленням смс-повісток.

Адресовані ОСОБА_1 повідомлення про судові засідання, призначені на 25.10.2022 та 16.11.2022, які були надіслані за вказаною у позовній заяві адресою: АДРЕСА_1 , повернулися до суду неврученими із зазначенням причини невручення: «адресат відсутній за вказаною адресою».

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Тобто довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду.

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18, та постанові Верховного Суду від 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18, провадження № 61-185св23.

Таким чином, позивач про дату, час та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином відповідно до вимог статті 128 ЦПК України.

Частиною 5 статті 223 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, чинне цивільне процесуальне законодавство передбачає залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки.

Також пунктом 2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України визначено, що у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається, зокрема, фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

З системного аналізу вказаних норм процесуального права слідує, що повідомлення учасника справи не обмежується лише надісланням судових викликів чи повісток виключно на адресу зазначену, зокрема, в позовній заяві. З метою належного повідомлення учасників процесу та забезпечення судового захисту, суд може повідомляти їх за контактними номерами телефонів, електронними адресами, за місцем роботи, за зареєстрованим місцем проживання/перебування та на всі інші наявні в матеріалах справи адреси.

Відповідно до пункту 3 частини сьомої статті 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18, та постанові Верховного Суду від 10 травня 2023 року у справі № 755/17944/18, провадження № 61-185св23.

Відповідно до вимог статті 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи .

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться .

Якщо учасник судового процесу повідомляє суду номери телефонів і факсів, адресу електронної пошти або іншу аналогічну інформацію, він повинен поінформувати суд про їх зміну під час розгляду справи.

Положення частини першої цієї статті застосовуються також у разі відсутності заяви про зміну номерів телефонів і факсів, адреси електронної пошти, які учасник судового процесу повідомив суду .

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Докази того, що позивач на виконання вимог статті 131 ЦПК України повідомляв суд про зміну адреси місцезнаходження, в матеріалах справи відсутні.

Таким чином, суд вважає, що позивач про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином, повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, причини неявки суду не повідомив. Заяв про розгляд справи за його відсутністю до суду не надходило.

Таким чином, суд вжив всіх можливих заходів щодо належного повідомлення позивача про розгляд справи, а саме, шляхом направлення судових повісток з використання всіх інших можливих способів повідомлення, зокрема за допомогою надіслання смс-повідомлень за контактним номером телефону. Отже судом використано всі можливі способи повідомлення позивачів про час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 статті 43 ЦПК України учасники справи мають право користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 3 статті 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами на власний розсуд, несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням процесуальних дій.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі - Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Суд наголошує, що сторони цивільного процесу повинні добросовісно використовувати свої процесуальні права, адже процесуальні кодекси, як і інші закони, розраховані на добросовісне їх використання. У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» звернуто увагу, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Таким чином, сторона позивача не позбавлена була обов`язку цікавитись щодо того, на якому етапі розгляду перебуває цивільна справа, провадження по якій відкрито на підставі пред`явленого ним же позову, отже нехтування своїми процесуальними обов`язками об`єктивними причинами не обумовлено.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії» заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04 жовтня 2001 року у справі «Тойшлер проти Германії» (Тeuschler v. Germany)).

Суд вважає, що обставини неявки у зазначені вище судові засідання позивача, якому відомо про розгляд зазначеної справи в суді, дають підстави вважати про неналежне здійснення ним своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що призводить до затягування судового розгляду даної справи.

Беручи до уваги, що судом вжито всіх необхідних заходів для забезпечення участі позивача в судовому засіданні, доказів поважності причин його неявки до суду не надано, відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд дійшов висновку про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Окрім того, ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 10 лютого 2022 року у справі № 638/1235/22, провадження 2-з/638/71/22, вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлові приміщення №70-1, 70-2, 70-3, 70-5, 70-6, 70-7, загальною площею 75,4 кв.м. в літ. «А-6» у буд. АДРЕСА_2 , що належать на праві власності ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт № НОМЕР_2 , орган, що видав 6311, дата видачі 05.07.2019 року, № НОМЕР_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ) до набрання законної сили рішення суду у справі №638/1235/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Відповідно до ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.

У зв`язку із залишенням без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики, суд вважає, що подальша потреба у застосуванні заходів забезпечення позову відпала, у зв`язку з чим скасовує арешт нежитлових приміщень.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 158 ЦПК України заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним рішенням або ухвалою суду. Примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст. 158, 257, 260, 260, 268 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право звернутися до суду повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Скасувати арешт нежитлових приміщень №70-1, 70-2, 70-3, 70-5, 70-6, 70-7, загальною площею 75,4 кв.м. в літ. «А-6» у буд. АДРЕСА_2 , що належать на праві власності ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт № НОМЕР_2 , орган, що видав 6311, дата видачі 05.07.2019 року, № НОМЕР_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_4 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 ), накладений ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 10 лютого 2022 року у справі № 638/1235/22, провадження 2-з/638/71/22.

Копію ухвали направити для виконання до Регіонального центру послуг Департаменту реєстрації Харківської міської ради (61000, м. Харків, пр-т. Тракторобудівників, 144; 61000, м. Харків, м-н. Павлівський, 4).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст ухвали складено 07 листопада 2023 року.

Суддя І.П. Латка