Справа №295/9091/23
17.10.2023 року м. Житомир
Богунський районний суд міста Житомира у складі:
головуючого - судді Кузнєцова Д.В.,
за участю секретаря судового засідання Карпішиної С.С.,
представника позивача адвоката Полонської Л.М.,
третьої особи ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_1 , Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
ОСОБА_2 звернулася до суду із указаним позовом, посилаючись на те, що вона, відповідач ОСОБА_3 та третя особа ОСОБА_1 є співвласниками будинку АДРЕСА_1 в розмірах часток 44/100, 30/100 та 26/100 відповідно. У даному будинку зареєстрований також відповідач ОСОБА_4 , який фактично не проживає за місцем реєстрації із 2017 року, добровільно змінив фактичне місце проживання, залишив сім`ю та переїхав до батьків в с. Барашівка Житомирського району. За словами позивача, зняттю ОСОБА_4 з реєстрації місця проживання перешкоджає самоусунення співвідповідача ОСОБА_3 від вирішення вказаного питання. Позивач, а також її дочка ОСОБА_5 неодноразово зверталися до відповідача ОСОБА_3 безпосередньо в усному порядку, а також засобами телефонного зв`язку як до співвласника учасника спільної часткової власності з проханням надати відповідний дозвіл, однак відповідач категорично не бажає брати участь у вирішенні цього питання. Згідно з відповіддю Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради від 09.06.2023 року відсутність згоди одного із співвласників є єдиною перешкодою для зняття ОСОБА_4 з місця реєстрації у будинку позивача. За змістом позову, факт реєстрації відповідача ОСОБА_4 у вказаному вище помешканні створює позивачу перешкоди у продажу будинку, оскільки потенційні покупці при з`ясуванні обставин реєстрації у житлі сторонньої особи відмовляються від подальших перемовин щодо придбання частини будинку. З огляду на викладене у позовній заяві, ОСОБА_2 просить суд визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою судді Богунського районного суду м. Житомира Кузнєцова Д.В. від 07 серпня 2023 року відкрито провадження у даній цивільній справі, розгляд якої постановлено проводити за правилами спрощеного позовного провадження.
Представник позивача адвокат Полонська Л.М. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позові, просила їх задовольнити. Додала, що відповідач ОСОБА_3 не хоче з`явитись в Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради і дати згоду на зняття з обліку ОСОБА_4 .
У судове засідання 17.10.2023 року представник позивача не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує. Додатково зазначила в заяві, що позивач судові витрати залишає за собою.
Відповідачі у судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, причини неявки суду невідомі, відзив на позовну заяву до суду не направляли.
Третя особа ОСОБА_1 у своїх письмових поясненнях підтвердив викладені в позові обставини, вважає позов ОСОБА_2 обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Представник третьої особи - Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради в судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі, при винесенні рішення покладається на розсуд суду.
Допитаний за згодою в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_1 надав пояснення про те, що позивач це його сестра, відповідач ОСОБА_3 хрещений. ОСОБА_4 побрався з ОСОБА_6 в 2016 році, прожили разом недовго, близько 1 року за адресою: АДРЕСА_2 . Після цього свідок ОСОБА_7 не бачив приблизно з 2017 року, останній забрав речі і виїхав. Проте ОСОБА_4 виписати позивач не може, так як відповідач ОСОБА_3 не з`являється для цього до «прозорого офісу».
Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні надала пояснення про те, що позивач її мати, а ОСОБА_4 колишній чоловік, з яким не проживають з 2017 року, але шлюб розірвано тільки у 2020 році. Позивач є співвласником будинку по АДРЕСА_1 і хоче продати належну їй частину будинку, однак не може, так як ОСОБА_8 там зареєстрований, проте фактично не проживає за місцем реєстрації з 2017 року, добровільно забрав речі і за вказаною адресою не з`являється. За словами свідка, перешкод у потраплянні до помешкання колишньому чоловіку вона не створює. Через неявку ОСОБА_3 до «прозорого офісу» позивач не може зняти ОСОБА_9 із реєстрації.
Згідно з ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; відповідач не подав відзив; позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про спірні правовідносини сторін, суд вважає за можливе за згодою представника позивача провести заочний розгляд справи.
Суд, заслухавши пояснення представника позивача, допитавши свідків, дослідивши письмові матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позовна заява, оцінивши докази в їх сукупності та кожен окремо, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, № 4, № 7 та № 11 до Конвенції» від 17.07.1997 року, закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, що також визначено у статтях 316, 317, 319, 321 ЦК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном.
Згідно із ч. 1 та 2 ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_2 , відповідачу ОСОБА_3 та третій особі ОСОБА_1 на праві спільної часткової власності належать відповідно 44/100, 30/100, 26/100 житлового будинку АДРЕСА_1 . Про дану обставину свідчить витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 20.04.2023 року.
Крім позивача, у вказаному будинку також зареєстрований ОСОБА_4 , однак не проживає в помешканні з 2017 року, що підтверджується довідкою ТОВ «Управляюча компанія «ВЖРЕП-14» від 22.05.2023 року та актом від 24.04.2023 року.
Судом оглянуто оригінал будинкової книги для прописки (реєстрації) громадян, які проживають у квартирі АДРЕСА_3 , з якої слідує, що ОСОБА_4 зареєстрований за вказаною адресою з 2016 року.
На адвокатський запит щодо звернення ОСОБА_2 з питання зняття бувшого зятя ОСОБА_4 з реєстрації місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 за заявою власника Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради повідомило, що зняття ОСОБА_4 з реєстрації місця проживання може бути здійснено за згодою всіх співвласників вищевказаного будинку. Під час звернення ОСОБА_2 був відсутній один із співвласників будинку за вказаною адресою.
З матеріалів справи також слідує, що 44/100 частини будинку по АДРЕСА_1 були виставлені на продаж, підтвердженням чого є відповідне оголошення в друкованому виданні.
Таким чином, досліджені судом докази підтверджують реєстрацію місця проживання відповідача ОСОБА_4 у помешканні за адресою: АДРЕСА_2 та його фактичне не проживання в ньому без поважних причин з 2017 року, на підставі чого суд дійшов висновку, що реєстрацією місця проживання відповідача у будинку, який належить на праві спільної часткової власності позивачу, порушуються її права як власника, через що вимоги останньої підлягають судовому захисту шляхом визнання відповідача ОСОБА_4 таким, що втратив право користування нерухомим майном за вказаною адресою.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 41 Конституції України, ст.ст. 15, 16, 386, 391, 405 ЦК України, ст.ст. 10-13, 76-81, 259, 263-265, 268, 280-282, 284, 352, 354 ЦПК України, суд, -
Визнати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2 .
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Відомості про учасників справи:

Позивач: ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_4 ).

Відповідач 1: ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_1 ).

Відповідач 2: ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_2 ).

Третя особа: ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_5 ).

Третя особа: Управління ведення реєстру територіальної громади Житомирської міської ради (адреса: м. Житомир, майдан С.П. Корольова, 6).

Суддя