КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2023 року м. Київ

Унікальний номер справи № 757/16413/21-ц

Апеляційне провадження № 22-ц/824/11918/2023

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого - Левенця Б.Б.,

суддів - Борисової О.В., Рейнарт І.М.,

за участю секретаря судового засідання - Котляр К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 30 травня 2023 року, постановлену під головуванням судді Остапчук Т.В., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири, -

в с т а н о в и в :

У березні 2021 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із позовною заявою, в якій просила стягнути з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на свою користь майнову шкоду, завдану внаслідок залиття квартири та пошкодження меблів в розмірі 328 466,09 грн., моральну шкоду в розмірі 100 000,00 грн. та судові витрати (т. 1 а.с. 1-5).

У березні 2023 року представник відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвокат Войнаровський О.В. подав клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи, на обґрунтування якої зазначав, що в даній справі відсутні висновки експертів з питань встановлення дійсного розміру матеріальних збитків, завданих позивачу внаслідок залиття квартири.

Вказував, що в матеріалах справи є лише подані позивачем копії звіту № 13856 та звіту № 13857 від 19 лютого 2021 року, складені суб`єктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4 , про незалежну оцінку вартості матеріальних збитків на суму 265 226,09 грн. та на суму 63 240,00 грн., що виникли внаслідок залиття квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте, зазначав, що на замовлення відповідачів на вказані звіти ТОВ «Інжиніринговий центр «Ексклон» було зроблено відповідні рецензії від 02 серпня 2021 року, підписані рецензентом ОСОБА_5 , з яких вбачається, що звіти не відповідають вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісними та непрофесійними і не можуть бути використані, а сама оцінка проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та на основі необґрунтованих припущень, що доведено рецензуванням. Тому, вважає, що існують підстави для встановлення дійсного розміру матеріальних збитків, завданих позивачу внаслідок залиття квартири, шляхом призначення судової товарознавчої експертизи.

На вирішення судової товарознавчої експертизи просив поставити наступні запитання:

- яка площа пошкоджень стін, стелі, підлоги, плінтусів, віконних відкосів, рами, дверей та меблів (кожного окремо) внаслідок залиття, що мало місце 14 лютого 2021 року у квартирі АДРЕСА_2 ?

- яка вартість ремонтно-будівельних робіт із окремим зазначенням вартості матеріалів, проведення яких необхідне для усунення пошкоджень у приміщеннях квартири, а також меблів в квартирі № 67 за , необхідних для усунення пошкоджень, що виникли в квартирі АДРЕСА_2 , внаслідок залиття, що мало місце 14 лютого 2021 року станом на час проведення експертизи за середньо визначеними цінами на такі роботи та необхідні матеріали по місту Києву?

Проведення експертизи просив доручити судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6) (т. 2 а.с. 176-178).

28 квітня 2023 року до суду надійшли заперечення на клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи від ОСОБА_1 , на обґрунтування яких зазначала, що заявлене клопотання є необґрунтованим та таким, що порушує норми процесуального та матеріального права. Вказувала, що розгляд судом вказаного клопотання, яке було подане поза межами процесуального строку та з порушенням порядку, передбаченого законом, призведе до порушення основних засад (принципів) цивільного судочинства. Звертала увагу, що матеріали справи містять звіт № 13856 та звіт № 12857 від 19 лютого 2021 року про незалежну оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Вважала, що вказані звіти є належними та допустимими доказами достатніми для винесення законного та обґрунтованого рішення у справі (т. 2 а.с. 189-190).

16 травня 2023 року від представника ОСОБА_3 - адвокат Киченок А.С. до суду надійшли письмові пояснення, в яких останній заявив клопотання про призначення будівельно-технічної експертизи. Посилався на те, що у зв`язку з недотриманням встановленої законодавством форми щодо оформлення акту ЖЕД від 15 лютого 2021 року та, виходячи з того, що під час складення вказаного акту не був присутній представник власника кв. № 69 та зазначена квартира не була оглянута з метою встановлення дійсності причин залиття квартири № 67 , зазначений акт не може бути належним та допустимим доказом, який підтверджує дійсні причини залиття квартири № 67 . Разом з цим, вважає надані позивачем звіти № 13856 та № 12857 від 19 лютого 2021 року, недопустимим та неналежним доказом, адже вони були складені на підставі акту, який складений з порушенням вимог законодавства.

На вирішення будівельно-технічної експертизи просив поставити наступні запитання:

- яка технічна причина залиття квартири АДРЕСА_2 , що сталося 14 лютого 2021 року?

- які пошкодження наявні в квартирі АДРЕСА_2 , внаслідок залиття квартири 14 лютого 2021 року, їх локалізацію та розміри пошкоджень?

- яка причина виникнення пошкоджень наявних у квартирі АДРЕСА_2 ?

- яка вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли в квартирі АДРЕСА_2 унаслідок її залиття 14 лютого 2021 року?

- який розмір матеріальної шкоди завданої власнику квартири АДРЕСА_5 унаслідок її залиття 14 лютого 2021 року на момент проведення експертизи?

Проведення експертизи просив доручити судовим експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (м. Київ, вул. Смоленська, 6) (т. 2 а.с. 194-197).

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 30 травня 2023 року клопотання представника відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - ОСОБА_6 про призначення будівельно-технічної та товарознавчої експертизи по цивільній справі 757/16413/21-ц за позовом справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова І.В. про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири - задоволено. Призначено у цивільній справі №757/16413/21 комплексну судову будівельно-технічну та товарознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (т. 2 а.с. 215-217).

На вирішення експертів поставлено наступні питання:

1.Які пошкодження наявні в квартирі АДРЕСА_2 , унаслідок залиття квартири, що сталося 14 лютого 2021 року, їх локалізація та розміри пошкоджень?

2. Яка вартість ремонтно-будівельних робіт, необхідних для усунення пошкоджень, що виникли в квартирі АДРЕСА_2 , унаслідок її залиття, що сталося 14 лютого 2021 року?

3. Який розмір завданої матеріальної шкоди квартирі АДРЕСА_2 , унаслідок її залиття, що сталося 14 лютого 2021 року?

4. Який розмір матеріальної шкоди, завданої власнику рухомого майна (меблів та інших речей) внаслідок пошкодження цього майна у квартирі АДРЕСА_2 , унаслідок залиття квартири, що сталося 14 лютого 2021 року?

Оплату за проведення експертизи покладено на відповідачів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Роз`яснено учасникам справи вимоги ст.109 ЦПК України, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Надано в розпорядження експертів матеріали цивільної справи №757/16413/21-ц.

Запропоновано позивачам або їх представникам чи іншій уповноваженій особі від їх імені надати експертам доступ до усіх приміщень квартири: АДРЕСА_1 із попереднім узгодженням дати для огляду з метою проведення експертизи.

Зупинено провадження у справі на час проведення експертизи (т. 2 а.с. 215-217).

Не погодившись з ухвалою суду, 22 червня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою, в якій просила скасувати оскаржувану ухвалу, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції (т. 2 а.с. 231-233).

На обґрунтування скарги зазначала, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права. Вважає, що клопотання про призначення будівельно-технічної та товарознавчої експертизи не підлягало задоволенню, адже вказане клопотання було заявлено під час розгляду справи по суті, проте відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 197 ЦПК України питання про призначення експертизи вирішується у підготовчому засіданні. Вказувала, що суд першої інстанції порушуючи вимоги ч. 2 ст. 222 ЦПК України задовольнив вказане клопотання, не наводячи в ухвалі будь-яких вагомих підстав для його задоволення, крім того, залишив поза увагою, що строк подання клопотання про призначення експертизи було пропущено, а підстави для його поновлення взагалі відсутні, оскільки відповідачем такі не заявлялись.

Також апелянт зазначала, що з протоколів судових засідань не вбачається вирішення питання про призначення експертизи у підготовчому засідання та про поновлення строку на звернення з вказаним клопотання поза межами підготовчого судового засідання. Такі висновки відсутні й в оскаржуваній ухвалі.

Вважає, що в матеріалах справи містяться всі необхідні докази, якими визначено причинно-наслідковий зв`язок між причинами виникнення збитків та їх розміру, що входить до предмету доказування по даній справі, у тому числі поданими за ініціативи відповідачів. Судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі не наведено підстави відхилення поданих доказів позивачем, що відноситься до компетенції суду під час розгляду справи по суті, та залишено поза увагою заперечення апелянта на заявлені клопотання про призначення експертизи (т. 2 а.с. 231-233).

24 жовтня 2023 року до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника ОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвоката Тернового Р.Б., в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувану ухвалу залишити без змін (т. 3 а.с. 6-10).

25 жовтня 2023 року до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника ОСОБА_3 - адвоката Киченок А.С., в якому останній просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 30 травня 2023 року (т. 3 а.с. 17-19).

Відзиви подані в строк, встановлений апеляційним судом про що у справі є докази.

У судовому засіданні представник відповідачівОСОБА_2 , ОСОБА_3 - адвокат Войнаровський О.В., представник відповідача ОСОБА_3 - адвокат Киченок А.С. заперечували проти доводів скарги і просили її відхилити.

Інші особи, які беруть участь у справі до суду не прибули, були сповіщені належним чином про що у справі є докази. Повідомлення позивачки ОСОБА_1 повернулось із відміткою працівників пошти про відсутність адресата за зазначеною нею адресою, заяви про зміну адреси місця проживання (перебування) до суду не надходили. Поряд з цим, 01 листопада 2023 року від позивачки ОСОБА_1 надійшла письмова заява за змістом якої вона підтвердила свою обізнаність з розглядом справи апеляційним судом та просила розгляд справи здійснювати без її участі (т. 2 а.с. 248 т. 3 а.с. 1-5, 26-27).

Виходячи з положень ст. 13 ЦПК України кожна сторона розпоряджається своїми правами на власний розсуд, у т.ч. правом визначити свою участь в тому чи іншому судовому засіданні.

Відповідно до частини 1 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Поряд з цим, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово наголошував, що національні суди мають організовувати судові провадження таким чином, щоб забезпечити їх ефективність та відсутність затримок (див. рішення ЄСПЛ від 02.12.2010 у справі "Шульга проти України", № 16652/04).

Зважаючи на вимоги ч. 9 ст. 128, ч. 5 ст. 130, ст. 131, ч. 2 ст. 372 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду, колегія суддів дійшла висновку, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про призначення комплексної судової будівельно-технічної та товарознавчої експертизи, суд першої інстанції виходив з того, що для вирішення даного спору необхідні спеціальні знання з метою з`ясування розміру заподіяного позивачу матеріального збитку.

З висновками суду першої інстанції погодилась і колегія суддів, оскільки вони ґрунтуються на матеріалах справи, а також узгоджуються з вимогами чинного законодавства з огляду на наступне.

Призначення та проведення експертизи у цивільному судочинстві регулюється статтями 103-113 ЦПК України, Законом України «Про судову експертизу» та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5.

Як визначено у ч.ч. 1, 2 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Частиною 1 ст. 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Згідно з ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.

Тобто саме на суд покладений обов`язок із визначення питань, необхідних для призначення експертизи, з огляду на заявлені у справі позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

У п. 5.1 розділу ІІ «Інженерно-технічні експертизи» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, основними завданнями будівельно-технічної експертизи є: визначення відповідності розробленої проектно-технічної та кошторисної документації вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт та побудованих об`єктів нерухомого майна (будівель, споруд тощо) проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення відповідності виконаних будівельних робіт, окремих елементів об`єктів нерухомого майна, конструкцій, виробів та матеріалів проектно-технічній документації та вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення, перевірка обсягів і вартості виконаних будівельних робіт та складеної первинної звітної документації з будівництва та їх відповідність проектно-кошторисній документації, вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва; визначення групи капітальності, категорії складності, ступеня вогнестійкості будівель і споруд та ступеня будівельної готовності незавершених будівництвом об`єктів; визначення технічного стану будівель, споруд та інженерних мереж, причин пошкоджень та руйнувань об`єктів та їх елементів; визначення вартості будівельних робіт, пов`язаних з переобладнанням, усуненням наслідків залиття, пожежі, стихійного лиха, механічного впливу тощо; визначення можливості та розробка варіантів розподілу (виділення частки; порядку користування) об`єктів нерухомого майна.

Згідно з п. 1.2. розділу IV «Товарознавча експертиза» Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, основними завданнями товарознавчої експертизи є: визначення вартості товарної продукції; визначення належності товарів до класифікаційних категорій, які прийняті у виробничо-торговельній сфері; визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності; визначення змін показників якості товарної продукції; установлення способу виробництва товарної продукції: промисловий чи саморобний, підприємства-виробника, країни-виробника; визначення відповідності упакування і транспортування, умов і термінів зберігання товарної продукції до вимог чинних правил.

З наведених обставин справи вбачається, що предметом спору є з`ясування доведеності завдання матеріальної шкоди позивачу внаслідок залиття належної їй на праві власності квартири та розміру такої матеріальної шкоди. Таким чином, у наведеній справі підлягають доведенню: наявність шкоди, протиправність дій заподіювача шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою, вина в заподіянні шкоди. Вказане у свою чергу передбачає встановлення перш за все причин залиття, в залежності від яких буде встановлена наявність чи відсутність вини даного відповідача та причинно-наслідковий зв`язок між ними.

Заявляючи клопотання про призначення у справі товарознавчої та будівельно-технічної експертизи сторона відповідачів посилалась на те, що наданий стороною позивача акт про залиття ЖЕД від 15 лютого 2021 року не може бути належним та допустимим доказом, який підтверджує дійсні причини залиття квартири, оскільки складений з порушенням вимог законодавства. Крім того, надані позивачем звіти про оцінку вартості матеріальних збитків № 13856 та № 12857 від 19 лютого 2021 року мають розбіжності в обставинах з вказаним актом про залиття, складені з порушенням законодавства, тому не підтверджують фактичний розмір завданих матеріальних збитків. Такі доводи мають бути оцінені судом під час розгляду справи і ухвалення рішення по суті спору.

Поряд з цим, надані стороною позивача звіти не стосуються питань причин залиття квартири, суб`єктом оціночної діяльності вирішувалось лише питання розміру матеріального збитку. Відповідачі заперечують проти вказаних звітів, вказуючи на їх недоліки та вважають визначений оцінювачем розмір матеріальної шкоди завищеним.

Оскільки проведення таких досліджень передбачає огляд як квартири відповідачів, так і квартири позивача, то слід визнати обґрунтованими твердження сторони відповідачів про неможливість здійснення такої експертизи ними самостійно. Відхилення такого клопотання взагалі, як на тому наполягає позивач, призведе до порушення рівності прав учасників справи та дисбалансу їх інтересів в суді, передбачених положеннями ст.ст. 12, 13 ЦПК України, що є неприпустимим.

Виходячи з норм ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. З матеріалів справи вбачається, що позивач не скористалась правом запропонувати інші ніж відповідачі запитання. Тому судом першої інстанції визначений перелік питань, заявлений стороною відповідачів.

Оскільки вирішення питання встановлення причини залиття квартири та оцінки збитків потребує спеціальних знань, та встановлення обставин, що мають правове значення для вирішення спору, тому у справі може бути призначена комплексна судова будівельно-технічна та товарознавча експертиза.

Слід погодитись з доводами апеляційної скарги про те, що питання про призначення експертизи було вирішено поза межами підготовчого засідання, проте з урахуванням обставин відсутності можливості у відповідачів самостійно замовити та провести судову експертизу, та беручи до уваги, що питання на вирішення яких судом призначено експертизу мають суттєве значення для вирішення спору, оскільки безпосередньо стосуються предмету спору.

При цьому, суд апеляційної інстанції врахував, що заперечуючи надані позивачкою звіти, як докази, відповідачі у відзиві просили суд першої інстанції встановити додатковий строк для подання доказів по справі, зокрема, щодо причин залиття та розміру матеріальної шкоди, у т.ч. у зв`язку з необхідністю отримати відповіді на адвокатські запити від установ на балансі яких перебуває будинок, допит як свідків осіб, які складали акт залиття, витребування доказів судом, клопотання про допит свідків було задоволено районним судом. Крім того, 29 вересня 2021 року під час попереднього судового засідання представником відповідачів - адвокатом Киченок А.С. було заявлено та іншим представником - адвокатом Войнаровським О.В. підтримано клопотання про необхідність призначення експертизи для узгодження якого представник просив оголосити перерву про що свідчить протокол судового засідання від 29 вересня 2021 року, яке не було вирішено районним судом під час закриття підготовчого судового засідання (т. 1 а.с. 136-146, 147-214 т. 2 а.с. 45-55, 176-178).

А тому, колегія суддів вважає такі обставини поважними причинами, які дають підстави для висновку про забезпечення права сторони на реалізацію процесуальних прав оскільки стороною до закриття підготовчого судового засідання, тобто своєчасно, було заявлено відповідне клопотання.

Враховуючи наведені обставини та положення закону, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про призначення у справі судової експертизи, оскільки для правильного вирішення спору необхідні спеціальні знання.

Доводів незаконності ухвали районного суду в частині зупинення провадження у справі апеляційна скарга не містить.

Інші доводи апеляційної скарги цих висновків суду не спростовують, а тому колегія суддів їх відхилила.

Згідно з ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 367, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст.ст. 381-384 ЦПК України, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 30 травня 2023 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно з моменту прийняття і в частині призначення експертизи оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає.

Дата складання повного судового рішення - 02 листопада 2023 року.

Судді Київського апеляційного суду: Б.Б. Левенець

О.В. Борисова

І.М. Рейнарт