"31" жовтня 2023 р. Справа № 363/2900/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 року Вишгородський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.

за участі секретаря Бобрової Н.С.,

прокурора Кривошея С.В.,

представника відповідачів

( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ) ОСОБА_3

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Вишгороді цивільну справу загальному позовному провадженні за позовом керівника Вишгородської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Державне підприємство «Клавдієвська лісова науково-дослідна станція» про визнання незаконним та скасування розпорядження, усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельною ділянкою,

встановив:

Керівник Вишгородської окружної прокуратури Київської області, в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністраціїзвернувся до суду з позовом, в якому просить: усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення, шляхом визнання недійсним розпорядження Вишгородської районної державної адміністрації від 28.01.2014 № 24. Усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельною ділянкою лісогосподарського призначення, шляхом скасування рішень державних реєстраторів про державну реєстрацію прав та їх обтяжень: № 15734618 від 11.09.2014 року про реєстрацію права приватної власності ОСОБА_2 на земельну ділянку площею 0,1000 га з кадастровим номером :04:168:0009; № 15732069 від 11.09.2014 року про реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 0,1000 га з кадастровим номером :04:168:0010. Усунути перешкоди у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками лісогосподарського призначення, шляхом їх повернення на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації від: ОСОБА_2 земельної ділянкиплощею 0,1000 га з кадастровим номером 322188600,0:04:168:0009; ОСОБА_1 земельної ділянки площею 0,1000 газ кадастровим номером :04:168:0010.

Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 14.06.2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження.

27.07.2023 року до суду від представника відповідачів ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ), адвоката Томіної О.В. надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в якому просить залишити без розгляду позов керівника Вишгородської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа: Державне підприємство «Клавдієвська лісова науково-дослідна станція» про визнання незаконним та скасування розпорядження, усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження земельною ділянкою, вказуючи на те, що позовна заява керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі: Київської обласної державної адміністрації підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки прокурор у цій справі недотримався вимог ч. 4 сі. 23 ЗУ «Про прокуратуру» щодо повідомлення компетентного суб`єкта владних повноважень про порушення інтересів держави, тому у прокурора відсутні підстави для звернення з позовом у цій справі.

Представник відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , адвокат Томіна О.В.в підготовчому судовому засіданні підтримала клопотання про залишення позовної заяви без розгляду та просить задовольнити.

Прокурор в підготовчому судовому засіданні, просить відмовити у задоволенні клопотання представника відповідачів, щодо залишення позову без розгляду, оскільки Вишгородською окружною прокуратурою повідомлено Київську обласну державну адміністрацію про виявлені порушення та ініціювання питання щодо вжиття відповідних заходів, однак останньою вказану інформацію залишено поза увагою.

Дослідивши матеріали цивільної справи, подане клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, заслухавши думку сторін по справі, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України, в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частинами 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань. Представництво в суді інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України та Національного банку України може здійснюватися прокурором Генеральної прокуратури України або регіональної прокуратури виключно за письмовою вказівкою чи наказом Генерального прокурора або його першого заступника чи заступника відповідно до компетенції.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 року у справі № 912/2385/18 вказано, що «відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме: подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва. Якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, зазначене не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Відповідно до ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Якщо суд після відкриття провадження у справі з урахуванням наведених учасниками справи аргументів та наданих доказів установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд залишає позовну заяву, подану прокурором в інтересах держави в особі компетентного органу, без розгляду.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позовну заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Судом встановлено, що у позовній заяві, прокурор вказав, що Київська обласна державна адміністрація, будучи обізнана про лист прокуратури від 29.09.2022 року, в якому були викладені виявлені порушення, але не звернулась з позовом до суду, що на думку прокуратури свідчить про усвідомлену пасивну поведінку уповноваженого суб`єкту владних повноважень, який всупереч інтересам держави не звертається з позовом за захистом її прав.

Листом Київської обласної державної адміністрації щодо представництва інтересів держави від 06.03.2023 року, вказала, що Київська обласна державна адміністрація не вживала заходів цивільно-правового характеру та не зверталася до суду з позовною заявою про усунення перешкод у здійсненні Київською обласною державною адміністрацією права користування та розпорядження земельними ділянками кадастровими номерами :04:168:0009 та :04:168:0010, які належать до земель лісового фонду.

З огляду на те, що з часу надання такої відповіді до моменту звернення прокурора з позовом 02.06.2023 року минуло біля трьох місяців, а також після відкриття провадження у справі судом Київською обласною державною адміністрацією позови так і не були подані, суд вважає, що звертаючись до суду з даним позовом, прокурор у повному обсязі виконав вимоги зазначених вище норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для задоволення клопотання про залишення позовної заяви без розгляду відсутні.

Керуючись статтям 175, 185, 257, 259, 260, 261 ЦПК України,суд, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання адвоката Томіної О.В. про залишення позовної заяви без розгляду відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя О.Д. Рудюк