КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Провадження № 2/947/756/23
УХВАЛА

09.11.2023 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі - Матвієвої А.В.,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Одесі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Головного управління Національної поліції в Одеській області, про відшкодування матеріальної та моральної кошти, стягнення безпідставно набутих грошових коштів,

ВСТАНОВИВ:

07.11.2022 року до Київського районного суду міста Одеси через підсистему «Електронний Суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної кошти, стягнення безпідставно набутих грошових коштів, в якій позивач просить суд:

- стягнути з Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 у відшкодування завданої майнової шкоди - 34860 гривень 00 коп.;

- стягнути з Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди плату за зберігання транспортного засобу на спеціальному майданчику в розмірі 240 грн. 00 коп.;

- стягнути з Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 у відшкодування завданої моральної шкоди 30000 грн. 00 коп.;

- стягнути із фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди плату за транспортування автомобіля в розмірі 1 400 грн. 00 коп.;

- стягнути судові витрати.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, цивільну справу на підставі вказаного позову розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 08.11.2022 року вказану позовну заяву залишено без руху.

11.11.2022 року до суду надійшла заява від представника позивача на усунення недоліків поданої заяви. до якої надано докази на підтвердження надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Оглянувши подані до суду документи, суддею встановлено, що позивачем належним чином усунуті недоліки поданої заяви у відповідності до ухвали судді від 08.11.2022 року, а позовна заява відповідає вимогам статті 175, 177 ЦПК України.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 14.11.2022 року вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання на 13.12.2022 року о 11 год. 00 хв.

Судове засідання призначене на 13.12.2022 року не відбулось, з підстав відсутності електроенергії та неможливості проведення фіксування судового засідання технічними засобами у відповідності до вимог ЦПК України, за наслідком чого було перепризначено на 31.01.2023 року о 11 год. 30 хв., що підтверджується довідкою секретаря судового засідання від 13.12.2022 року.

Судове засідання призначене на 31.01.2023 року не відбулось, з підстав відсутності електроенергії та неможливості проведення фіксування судового засідання технічними засобами у відповідності до вимог ЦПК України, за наслідком чого було перепризначено на 13.03.2023 року о 12 год. 00 хв., що підтверджується довідкою секретаря судового засідання від 31.01.2023 року.

У підготовче судове засідання призначене на 13.03.2023 року сторони по справі у тому числі сторона позивача, не з`явились, про дату, час і місце проведення якого повідомлялись належним чином, про причини неявки суд не повідомили, за наслідком чого судом відкладено підготовче судове засідання на 12.04.2023 року о 12 год. 00 хв.

27.01.2023 року до суду надійшла уточнена позовна заява, в якій позивач до учасників справи додатково визначив відповідачем ГУНП в Одеській області та просить суд стягнути на свою користь:

- з ГУНП в Одеській області у відшкодування завданої майнової шкоди - 34860 гривень 00 коп.;

- з ГУНП в Одеській області у відшкодування матеріальної шкоди плату за зберігання транспортного засобу на спеціальному майданчику в розмірі 240 грн. 00 коп.;

- з УПП в Одеській області Департаменту патрульної поліції у відшкодування завданої моральної шкоди 30000 грн. 00 коп.;

- із фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 у відшкодування матеріальної шкоди плату за транспортування автомобіля в розмірі 1 400 грн. 00 коп.

У підготовче судове засідання призначене на 12.04.2023 року з`явились: позивач та представник УПП в Одеській області ДПП, в якому судом прийнято до розгляду позовну заяву позивача в новій редакції, за наслідком чого та приймаючи наявність визначення додаткового відповідача по справі, судом відкладено підготовче судове засідання на 23.05.2023 року о 11 год. 00 хв.

До призначеного підготовчого судового засідання на 23.05.2023 року у тому числі позивач не з`явився, про дату, час і місце проведення якого був належним чином повідомлений особисто в минулому підготовчому судовому засіданні, за наслідком чого судом було відкладено підготовче судове засідання на 22.06.2023 року о 11 год. 00 хв., яке в свою чергу було перепризначено на підставі довідки від 22.06.2023 року з підстав перебування головуючого по справі у частині щорічній основній відпустці, на 04.09.2023 року о 11 год. 00 хв.

Так, у підготовче судове засідання призначене на 04.09.2023 року позивач ОСОБА_1 , а також його представник, не з`явились, про дату, час і місце проведення якого позивач належним чином повідомлявся, однак в день засідання до суду на електронну скриньку надійшла заява від ОСОБА_3 про відкладення даного засідання на іншу дату, з підстав неможливості з`явитись до приміщення суду через отриману травму гомілковостопного суглоба.

У зв`язку з чим, судом було відкладено підготовче судове засідання на 09.10.2023 року о 11 год. 30 хв.

У підготовче судове засідання призначене на 09.10.2023 року позивач ОСОБА_1 , а також його представник, повторно не з`явились, про дату, час і місце проведення якого позивач належним чином повідомлений, що підтверджується довідкою про доставку електронного документу судової повістки про виклик до судового засідання, отриманою позивачем 04.09.2023 року. Однак в день засідання до суду на електронну скриньку надійшла заява від ОСОБА_3 про відкладення даного засідання на іншу дату, з підстав неможливості з`явитись до приміщення суду через закритий перелом основи 5 плюсневої кістки правої стопи без зміщення.

У зв`язку з чим, судом було відкладено підготовче судове засідання на 09.11.2023 року о 14 год. 00 хв.

У підготовче судове засідання призначене на 09.11.2023 року позивач ОСОБА_1 , а також його представник, втричі поспіль не з`явились, про дату, час і місце проведення якого останні належним чином повідомлені, що підтверджується довідками про доставку електронного документу судових повісток про виклик до судового засідання, отриманою позивачем та його представником 09.10.2023 року. Однак в день засідання до суду на електронну скриньку надійшла заява від ОСОБА_3 про відкладення даного засідання на іншу дату, з підстав перебування у відрядженні в місті Києві.

Представник відповідача УПП в Одеській області ДПП у підготовчому судовому засіданні 09.11.2023 року заперечував проти відкладення засідання, заявив клопотання про залишення позову без розгляду, з підстав постійних неявок сторони позивача яка повідомлена належним чином, що призводить до штучного затягування розгляду справи та порушення строків розгляду справи.

Заслухавши пояснення представника відповідача, оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Статтею 223 ЦПК України врегульовані наслідки неявки в судове засідання учасника справи, відповідно до яких зокрема передбачено наступне.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав зокрема:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі зокрема:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

Поряд з цим, частиною п`ятої вказаної статті встановлено, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Пунктом 3 ч.1 ст. 257 ЦПК України врегульовано, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо зокрема належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду.

Також, враховуючи редакцію статті 257 ЦПК України, з урахуванням внесених змін Законом № 3200-IX від 29.06.2023, залишення позову без розгляду здійснюється судом за наявності вказаних причин як на стадії підготовчого провадження так і на стадії розгляду справи по суті.

Як вже судом встановлено, позивач по справі ОСОБА_1 втричі поспіль не з`явився до підготовчого судового засідання будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце його проведення.

Щодо підстав для неявки, як вбачається позивачем на кожне з підготовчих судових засідань, до яких він не з`явився, в день їх проведення надавалось клопотання про відкладення судового засідання.

Враховуючи, що підстави для неявки до двох попередніх підготовчих судових засідань (04.09.2023 року та 09.10.2023 року) стосувались підстав неможливості з`явитись до суду через стан здоров`я позивача, судом з метою надання належного доступу до суду було відкладено підготовчі судові засідання.

Щодо підстави неявки до підготовчого судового засідання 09.11.2023 року суд вважає безпідставною, враховуючи, що у відповідності до наданого до суду Наказу №17-В про відрядження від 08.11.2023 року, який винесено безпосередньо ОСОБА_1 відносно себе, його відряджено до міста Києва для здійснення юридичного супроводу при оформленні нерухомого майна, що свідчить про належний стан здоров`я який дозволяє позивачеві прибути до судового засідання.

Також, як вбачається, про дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання в цій справі позивач був повідомлений 09.10.2023 року, тобто до видання наказу про відрядження, що свідчить про те, що станом на час планування відрядження та видання відповідного Наказу, позивач був цілком обізнаний про дату, час і місце проведення підготовчого судового засідання в цій справі.

На підставі викладеного вбачається, що третя поспіль неявка позивача до підготовчого судового засідання в цій справі пов`язана саме з надання позивачем переваги на участь в іншій справі з оформлення нерухомого майна, підстави виникнення якого з наявних в матеріалах справи виникли після дізнання про дату, час і місце проведення засідання в цій справі. Крім того, у заяві про відкладення розгляду справи позивач не пояснив причини, з яких він надав перевагу участі в іншій справі, ніж в даній.

Поряд з цим, надаючи оцінку підставам поважності неявки сторони позивача до підготовчих судових засідань, судом враховується, що з матеріалів справи вбачається, що представництво позивача в цій справі також здійснюється представником адвокатом Куля Володимиром Сергійовичем, за надання правничої допомоги яким, позивачем зокрема заявлені вимоги про відшкодування витрат.

Поряд з цим, як вбачається, представник позивача не з`явився до жодного з призначених судом підготовчих судових засідань, як і не з`явився тричі поспіль до підготовчих судових засідань призначених на 04.09.2023 року, 09.10.2023 року та 09.11.2023 року, до яких позивач вважає наявними перешкоди для з`явлення.

Також, матеріали справи не містять жодних доказів на наявність причин неможливості прийняття участі представником позивача у підготовчих судових засіданнях призначених на вказані дати, поряд з неявкою безпосередньо позивача по справі до них.

На підставі вищевикладеного, суд доходить до висновку про встановлення третьої поспіль неявки сторони позивача до підготовчого судового засідання, без надання належних доказів на підтвердження неявки представника, а також не надавши до суду заяви про розгляд справи за відсутності сторони позивача.

Одночасно судом враховується, що позивачем у наданих до суду клопотаннях про відкладення судових засідань, наголошується на бажанні особистої участі під час розгляду справи, за наслідком чого, враховуючи процесуальну поведінку останнього, а також волевиявлення на розгляді справи лише за його участі, суд вважає відсутніми підстави для розгляду справи за відсутності сторони позивача.

Також, судом враховується, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Правове значення в такому разі має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 759/6512/17, провадження № 61-4437св20, від 07 грудня 2020 року у справі № 686/31597/19, провадження № 61-15254св20, від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20.

Верховний Суд у постанові від 20 січня 2021 року у справі № 450/1805/18, провадження № 61-2329св20 зазначив, що норма, передбачена частиною п`ятою статті 223 ЦПК України, дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З огляду на викладене суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов обґрунтованого висновку про залишення позову без розгляду з тих підстав, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у судове засідання, що передбачено частиною п`ятою статті 223 та пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України. Разом з тим Верховний Суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 257 ЦПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, має тлумачитися з урахуванням верховенства права, яке вимагає, щоб сторони у справі мали ефективний судовий засіб, що давав би їм можливість заявляти про свої громадянські права. Це положення втілює «право на суд», право на доступ до якого, тобто право на звернення до суду у цивільних справах, є лише одним аспектом; однак це аспект, який фактично дає можливість скористатися додатковими гарантіями, викладеними в пункті 1 статті 6 Конвенції.

Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення ЄСПЛ у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язки добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц (провадження № 61-8953св20), від 21 грудня 2020 року у справі № 484/146/16-ц (провадження № 61-3299св20)).

Додатково суд врахував, що прецедентна практика ЄСПЛ щодо застосування статті 6 Конвенції визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

У рішеннях від 28 жовтня 1998 у справі «Осман проти Сполученого королівства» та від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху в судовому процесі.

Основними засадами (принципами) цивільного судочинства є, серед іншого, розумність строків розгляду справи судом (п. 10 ч. 3 ст. 2 ЦПК України).

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Це забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору (постанови Верховного Суду, від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц, провадження № 61-17220св18, від 28 жовтня 2021 року у справі № 465/6555/16-ц, провадження № 61-9020св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св20).

У рішенні від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03, у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив «:…. саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні»

Приймаючи вищевказані положення законодавства, суд вважає, що неявки сторони позивача у судові засідання, що мають сталий характер, призводять до неможливості розгляду справи, а також приймаючи перебування справи в провадженні суду в строк починаючи з 14.11.2022 року, тобто майже рік, призводить до порушення судом строків розгляду справи та може бути наслідком порушення прав та інтересів інших учасників процесу в розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, в порушення зазначених норм процесуального права та не зважаючи на прийняті судом заходи зі сприяння реалізації позивачем своїх прав, позивач не виконав покладених на нього процесуальних обов`язків та не вчинив дії з прийняття участі в судових засіданнях, будучи ініціаторами цього судового провадження.

Приймаючи неналежну процесуальну поведінку позивача по справі з нез`явлення до підготовчих судових засідань, а також безпідставні неявки його представника, поряд з цим враховуючи висловлене волевиявлення позивача на розгляд справи лише за його участі, суд наголошує на відсутності підстав для розгляду справи за відсутності сторони позивача по справі за наявними матеріалами справи.

За наслідком вищевикладеного в цілому, з урахуванням того, що сторона позивача втретє поспіль не з`явилась до призначених підготовчих судових засідань, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце їх проведення, та не надавши заяви про розгляд справи за її відсутності, приймаючи відсутність підстав для розгляду справи за відсутності сторони позивача, у відповідності до норм Цивільного Процесуального Кодексу України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, вищевикладених правових позицій Верховного Суду, суд дійшов висновку та вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Головного управління Національної поліції в Одеській області, про відшкодування матеріальної та моральної кошти, стягнення безпідставно набутих грошових коштів, підлягає залишенню без розгляду.

Також дії суду не порушують права позивача, оскільки прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Отже, залишення позову без розгляду не порушує право позивача на доступ до суду, а є способом вжиття дій направлених на усунення неналежних виконань позивачем своїх процесуальних обов`язків та певною мірою заходом суду для протидіяння здійсненим перепонам для руху справи створюваними недобросовісними учасниками справи, оскільки недієздатність суду протидіяти такім діям є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Одночасно суд зазначає, що залишення позову без розгляду, не перешкоджає позивачеві повторному зверненню до суду з таким позовом, після усунення умов, що були підставою для залишення його заяви без розгляду.

Керуючись ст. п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Головного управління Національної поліції в Одеській області, про відшкодування матеріальної та моральної кошти, стягнення безпідставно набутих грошових коштів залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачеві, що залишення позову без розгляду, не перешкоджає повторному зверненню до суду з цим позовом, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий Калініченко Л. В.