Справа № 309/4196/21
Провадження № 2/309/984/21
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
17 травня 2023 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в особі: головуючого-судді : Савицького С.А.
при секретарі : Мацунич В.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії,-
Позовні вимоги обґрунтовує тим, що між позивачем та відповідачем існують договірні відносини, передбачені Законом України «Про ринок електричної енергії» від 13.04.2017 року та Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП за № 312 від 14.03.2018 року.
08.11.2017 року представниками позивача було проведено обстеження електроустановок споживача щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. В ході проведеного обстеження електроустановок представниками позивача у відповідача по справі було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не власністю енергопостачальника поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії, а саме відгалуження від головного вводу фазного та нульового дроту до електропроводки житлового будинку. Таким чином спожита електрична енергія не враховувалась і не сплачувалась. При контрольному огляді дане порушення неможливо виявити. Про виявлене порушення представниками енергопостачальної організації було складено Акт про порушення №120233 від 08.11.2017 року.
Відповідача було запрошено на засідання Комісії по розгляду актів про порушення.
05.12.2017 року на засідання Комісії по розгляду актів про порушення було здійснено розгляд акту про порушення №120233 від 08.11.2017 року та відповідачу було нараховано до сплати у рахунок відшкодування заподіяних збитків 11 741,52 грн, про що зазначено в протоколі засідання комісії № 311 від 05.12.2017 року.
Позивачем вживалися заходи досудового врегулювання спору, шляхом направлення відповідачу вимоги про добровільну сплату заборгованості.
Крім того 11.07.2018 року за заявою споживача було укладено угоду про реструктуризацію заборгованості за спожиту електроенергію між споживачем та ПрАТ «Закарпаттяобленерго».
Посилаючись на викладене просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Закарпаттяобленерго» суму вартості необлікованої енергії в розмірі 11 741,52 грн. та 2270 грн. судових витрат.
Відзиву на позов відповідач ОСОБА_1 не подавав.
У судове засідання представник позивача Бундзяк В. подав заяву про розгляд справи у його відсутність, вимоги, викладені в позові, підтримує та просить їх задоволити.
В судове засідання відповідач ОСОБА_1 не з`явився, про час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, перевіривши матеріал справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч.1 ст.77 ЦПК України).
Суд не бере до уваги докази, що одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст.78 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (ст.79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (ч.1 ст.80 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч.1 ст.81 ЦПК України).
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України).
Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.ч.1, 2 ст.89 ЦПК України).
Встановлено, що відповідач ОСОБА_1 є споживачем електроенергії за адресою АДРЕСА_1 .
08.11.2017 року представниками позивача було проведено обстеження електроустановок споживача щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку. В ході проведеного обстеження електроустановок представниками позивача у відповідача по справі було виявлено самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не власністю енергопостачальника поза розрахунковим приладом обліку електричної енергії, а саме відгалуження від головного вводу фазного та нульового дроту до електропроводки житлового будинку. Таким чином спожита електрична енергія не враховувалась і не сплачувалась. При контрольному огляді дане порушення неможливо виявити. Про виявлене порушення представниками енергопостачальної організації було складено Акт про порушення №120233 від 08.11.2017 року Відповідач ОСОБА_1 був присутнім при перевірці електроустановки, від підпису в акті не відмовлявся, та підписав його без будь-яких зауважень.
05.12.2017 року на засідання Комісії по розгляду актів про порушення було здійснено розгляд акту про порушення №120233 від 08.11.2017 року та відповідачу було нараховано до сплати у рахунок відшкодування заподіяних збитків 11 741,52 грн, про що зазначено в протоколі засідання комісії № 311 від 05.12.2017 року.
При цьому, як вбачається із протоколу засідання Комісії по розгляду актів про порушення від 05.12.2017 року та розрахунку збитків, заподіяних відповідачем енергопостачальній організації, розрахунок здійснювався на підставі п.8.4.13 ПРРЕЕ згідно формули №8 п. 8.4.12 ПРРЕЕ.
Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.
Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.
Відповідно до ст.16 ЦК України, одним із способів захисту порушеного цивільного права є відшкодування збитків та інші способи відшкодування шкоди.
Відносини з приводу постачання фізичних осіб електричною енергією регулюються також ст.714 ЦК України, відповідно до якої за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Постачання фізичним особам електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією.
Виходячи із ст.ст.6, 626-631, 526 ЦК України, укладений договір є обов`язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов.
Згідно із ст.611 ЦК України, в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Статтею 26 ЗУ «Про електроенергетику» передбачено, що споживач електроенергії несе відповідальність згідно із законодавством за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією…
Також, вказані правовідносини регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг за №312 від 14.03.2018 року, що набрали чинності з 11.06.2018 року і діяли на момент складання акту про порушення щодо ОСОБА_1 та його розгляду Комісією відповідача.
Відповідно до п.5.1.1. ПРРЕЕ, оператор системи має право, в тому числі, проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; перевіряти схеми приєднання струмоприймачів споживача, які беруть участь у регулюванні навантаження в електромережі; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушень вимог законодавства України у сфері електроенергетики; на відшкодування збитків, які виникли через дії чи бездіяльність споживача, основного споживача, електропостачальника, власника мереж, оператора малої системи розподілу, суміжного оператора системи, постачальника послуг комерційного обліку.
Пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ встановлено, що споживач електроенергії зобов`язаний, в тому числі, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
За загальними правилами майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала (ч.1 ст.1166 ЦК України).
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 ЦК України).
Частиною 1 ст.22 ЦК України встановлено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (ч.2 ст.22 ЦК України).
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі. (ч.3 ст.22 ЦК України).
Згідно п.8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
Пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
В даному випадку Акт про порушення №120233 від 08.11.2017 року підписаний представниками оператора та споживачем, а отже є дійсним.
Відповідно до п.8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.
Виходячи зі змісту акту, у даному випадку мало місце порушення споживачем пп.7 п.8.4.2 ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.
Відтак, згідно п.8.4.13 ПРРЕЕ розрахунок збитків правомірно здійснено позивачем згідно формули 8 визначеної п.8.4.12 ПРРЕЕ.
Суд констатує, що відповідачем жодним чином не заперечується правильність наданого позивачем розрахунку, і суд не ставить такий розрахунок під сумнів та бере його до уваги.
За встановлених обставин, суд приходить висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини безоблікового споживання електроенергії відповідачем підтверджуються належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, проаналізованими судом.
Згідно з вимогами ч.1 ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 2270 грн.
Керуючись ст.ст.4, 5, 7, 10, 11, 12, 13, 76-81, 83, 89, 141, 258, 259, 263-265, 268, 273, 274-279 ЦПК України, на підставі ст.ст.6, 16, 22, 526, 626-631, 714 ЦК України, суд,
Позов Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованої енергії - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» 11 741 (одинадцять тисяч сімсот сорок одну) гривню 52 копійки суми вартості необлікованої електричної енергії.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «Закарпаттяобленерго» 2270 грн. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хустського районного суду Закарпатської області.
Рішення може бути оскаржено до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення або в разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.