Справа № 151/619/23
Провадження №2/151/187/23
РІШЕННЯ

іменем України

07 листопада 2023 року смт. Чечельник

Чечельницький районний суд Вінницької області у складі:

головуючого судді Моцного В.С.

за участю секретаря судових засідань Добровольської М.С.

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в смт. Чечельник Вінницької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , поданою адвокатом Люльком Володимиром Пантелеймоновичем до Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області, третя особа яка не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат Люлько В.П. звернувся до суду з позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 до Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області, третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини. Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Бершадь, Гайсинського району Вінницької області померла бабка позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть. При житті ОСОБА_3 подарувала позивачу житловий будинок та земельну ділянку для обслуговування житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується договорам дарування житлового будинку та земельної ділянки. Після смерті ОСОБА_3 залишилось майно яке є спадщиною, а саме квартира в АДРЕСА_2 та земельна ділянка кадастровий номер 020000104 роташована на території Чечельницької селищної Ради. Згідно до заповіту від 27 лютого 2013 року зареєстрованого в реєстрі №34 Тартацької сільської Ради покійна заповіла квартиру дочці ОСОБА_2 , а земельну ділянку синові ОСОБА_4 , батькові позивача. Позивач на похоронах бабки не був присутній, спадщиною бабки не цікавився, так-як знав, що спадкоємцями першої черги, котрі мають прийняти спадщину є його батько та батькова сестра. У вересні 2023 року, знаходячись у відпустці позивачу стало відомо від батька, що він не подавав заяву про прийняття спадщини так як вирішив, що успадкувати майно покійної повинен позивач, так як тітка теж відмовилась від прийняття спадщини, тому йому потрібно подати в Чечельницьку нотаріальну кантору заяву про прийняття спадщини. При подачі заяви нотаріус своїм листом №618/01-16 від 18.09.2023 року відмовив йому в прийнятті спадщини в зв`язку з пропущеними строками подачі заяви в нотаріальну кантору. Позивач важає, що пропустив строк з поважної причини, тому просить суд задоволити позов в повному обсязі та визначити йому додатковий строк, у три місяці,для подачі заяви про прийняття спадщини. Судові витрати по справі просить залишити за ним.

Ухвалою суду від 02 жовтня 2023 року у справі відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання на 30 жовтня 2023 року.

Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Люлько В.П. у підготовче судове засідання не з`явився, проте надав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача голова Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області С.А. Палісіка у підготовче судове засідання не з`явилася, подавши до суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги визнає в повному обсязі.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог ОСОБА_2 в підготовче судове засідання не з`явилася, надавши суду заяви про розгляд справи без її участі, не заперечує проти визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи та всебічно проаналізувавши обставини в їх сукупності, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серія НОМЕР_1 виданого 23 вересня 1997 року Чечельницьким відділом реєстрації актів громадянського стану Вінницької області ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 і його батьком є ОСОБА_4 . (а.с. 9)

Як вбачається із свідоцтва про народження серія НОМЕР_2 виданого 14 жовтня 1965 року ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 і його матір`ю є ОСОБА_3 . (а.с. 33)

Згідно договору дарування від 09 липня 2021 року ОСОБА_3 (дарувальник) передала у безоплатну власність ОСОБА_1 (обдарованому) земельну ділянку та житловий будинок. (а.с. 11-12)

Відповідно до державного акту на право приватної власності на землю серія ВН № 197532 виданого на підставі розпорядження Чечельницької районної державної адміністрації від 30 березня 2004 року №114, ОСОБА_3 , жительці АДРЕСА_2 , передано у приватну власність земельну ділянку площею 4.7296 гектарів, розташованої на території Чечельницької селищної ради Чечельницького району Вінницької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. (а.с. 13)

Відповідно до заповіту складеного 27 лютого 2013 року, посвідченого секретарем Тартацької сільської ради Павлишеною О.С., зареєстровано у реєстрі за №34, ОСОБА_3 належну їй земельну частку (пай), посвідчену державним актом на право власності на земельну ділянку серії ВН № 197532, який виданий Чечельницькою райдержадміністрацією 08 жовтня 2004 року заповіла сину ОСОБА_4 , а квартиру розташовану в АДРЕСА_2 , заповіла дочці ОСОБА_2 . (а.с. 14)

Вказаний заповіт є чинним, що підтверджується витягами зі спадкового реєстру. (а.с. 16)

Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , виданого 23 лютого 2023 року виконавчим комітетом Чечельницької селищної ради Гайсинського району Вінницької області ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що зроблено відповідний актовий запис №39. (а.с. 10)

Відповідно до витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після покійної ОСОБА_3 не заводилась. (а.с. 15).

Як вбачається із листа приватного нотаріуса Гайсинського районного нотаріального округу Вінницької області А.М. Мілька № 618/01-16 від 18.09.2023 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , оскільки ним не було здійснено дій, які б свідчили про прийняття спадщини, а саме : не подано заяви до шести місяців, після смерті спадкодавця, а також він не проживв постійно із спадкодавцем на день її смерті, не є недієздатною, обмеженою в дієздатності, малолітньою чи неповнолітньою особою, тому згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, він має право звернутися до суду для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.(а.с. 19)

Відповідно до Постанови ВРУ "Про утворення та ліквідацію районів" №807-ІХ від 17 липня 2020 року у Вінницькій області ліквідовано Чечельницький район та утворено Гайсинський район (з адміністративним центром у місті Гайсин) до складу якого ввійшла Чечельницька селищна територіальна громада. (а.с.61)

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтею 12 ЦПК України встановлено принцип змагальності сторін в цивільному судочинстві, який полягає в тому, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до принципу диспозитивності цивільного судочинства (ст. 13 ЦПК України) суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показання свідків.

Згідно ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1217 ЦК України встановлено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно із ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлений строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Відповідно до частин 1 та 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно п.24 вказаної постанови, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Таким чином, перебування спадкоємця на військовій службі у складі Національної гвардії України з 25.02.2022 року по теперішній час (а.с. 18), є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини. Вказаний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року по справі № 565/1145/17.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Враховуючи те, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 не заводилась, а позивач є єдиним спадкоємцем за законом, який пропустив строк звернення із заявою про прийняття спадщини з поважної причини, позов відповідачем визнано і визнання позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, треті особи, що не заявляють самостійних вимог не заперечують проти визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини, суд вважає за можливе позов задовольнити .

Судові витрати за клопотанням позивачки залишити за ним.

Керуючись статтями 259, 263-265, 268, 273, 354-355, суд -

УХВАЛИВ :

Позов задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 у три місяці з часу вступу рішення в законну силу.

Рішення суду може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Вінницького апеляційного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.

Суддя Валерій МОЦНИЙ