КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 760/4108/18 Головуючий у І інстанції Кушнір С.І.
Провадження №22-ц/824/3495/2023 Головуючий у 2 інстанції Таргоній Д.О.
УХВАЛА

04 жовтня 2023 року Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Таргоній Д.О.,

суддів: Голуб С.А., Писаної Т.О.,

за участі секретаря Спис Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 06 грудня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Акціонерне товариство «Альфа-Банк» про повернення безпідставно набутого майна,

ВІДВІД:

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 06 грудня 2021 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу.

26 квітня 2023 року Київський апеляційний суд ухвалою відкрив апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 06 грудня 2021 року.

У судовому засіданні 04 жовтня 2023 року ОСОБА_1 заявив відвід колегії суддів: Таргоній Д.О., Голуб С.А., Писаній Т.О. посилаючись на те, що в ухвалі від 11 вересня 2023 року Київський апеляційний суд у вищевказаному складі зазначив інформацію про результати розгляду клопотань ОСОБА_1 , яка не відповідає дійсності. Заявник вважає, що зазначені дії були вчинені колегією суддів навмисно, що викликає обґрунтовану недовіру до всього складу суддів.

Дослідивши додані до заяв документи, заслухавши думку учасників судового розгляду з приводу заяви про відвід, оглянувши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку.

Частина 3 статті 39 ЦПК України передбачає, що відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів із дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як вбачається зі змісту заяви про відвід колегії суддів, про підстави відводу ОСОБА_1 стало відомо після ознайомлення зі змістом ухвали Київського апеляційного суду від 11 вересня 2023 року.

З матеріалів справи вбачається, що копія вищевказаної ухвали направлена ОСОБА_1 14.09.2023 року на електронну адресу, зазначену ним в процесуальних документах, як засіб для комунікації з судом, що підтверджується звітом про направлення (а.с. 38)

Заяву про відвід колегії суддів Дєдовим С.М.подано 04 жовтня 2023 року, а відтак з пропуском процесуального строку.

Статтею 126 ЦПК України передбачено, що право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до статті 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), щодо якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.

Подаючи заяву про відвід колегії суддів у даній справі 04.10.2023 року, позивач ОСОБА_1 жодним чином не обґрунтував поважність причин пропуску строків на подання заяви про відвід протягом двох днів з дня, коли він дізнався про підстави відводу.

При цьому, подаючи заяву про відвід колегії суддів, клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку ОСОБА_1 не подав.

За наслідком вищевикладеного, за відсутності клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, суд позбавлений можливості вирішення питання його поновлення.

Відповідно до частини 1 статті 44 ЦПК України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Судом враховується, що встановлення строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених ЦПК України, певних процесуальних дій.

Разом з тим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

З практики Європейського суду з прав людини випливає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних (Рішення Суду у справі «Артіко проти Італії» (Artico c. Italie) від 13 травня 1980 року).

Враховуючи вищевикладене, з урахуванням того, що позивачем подано заяву про відвід колегії суддів з пропуском процесуального строку за відсутності клопотання про його поновлення з поважних причин, суд доходить до висновку про залишення такої заяви без розгляду.

Поряд з цим, апеляційний суд звертає увагу заявника ОСОБА_1 на те, що в ухвалі від 11 вересня 2023 року Київським апеляційним судом заявнику було роз`яснено зміст положень статті 39 ЦПК України щодо процесуальних строків на подання заяви про відвід.

Таким чином, подання повторно заяви про відвід колегії суддів із пропуском вказаного процесуального строку без зазначення поважності причин його пропуску може свідчити про зловживання своїми процесуальними правами.

Відповідно до частини 3статті 44 ЦПК України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 4 статті 44 ЦПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Згідно статті 143 ЦПК України заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне попередити заявника ОСОБА_1 про недопустимість зловживання процесуальними правами, що може бути підставою для застосування до заявника заходів процесуального примусу, передбачених розділом 9 ЦПК України.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 39, 40, 126, 127, 258-261, 352-354 ЦПК України, апеляційний суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів: Таргоній Д.О., Голуб С.А., Писаної Т.О. залишити без розгляду.

Попередити ОСОБА_1 про недопустимість зловживання процесуальними правами, що може бути підставою для застосування до заявника заходів процесуального примусу, передбачених розділом 9 ЦПК України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач Таргоній Д.О.

Судді: Голуб С.А.

Писана Т.О.