Справа № 276/1519/23
Провадження по справі 2-о/276/65/23
У Х В А Л А

08 листопада 2023 року смт. Хорошів

Суддя Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області Бобер Д.О., розглянувши матеріали справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Ушомирська сільська рада Коростенського району Житомирської області про встановлення факту належності правовстановлюючого документа,-

ВСТАНОВИВ:

До Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області надійшла справа за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Ушомирська сільська рада Коростенського району Житомирської області про встановлення факту належності правовстановлюючого документа, яка ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 18 вересня 2023 року передана для розгляду за підсудністю.

Разом з тим, суд вважає, що вказана справа направлена до Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області помилково, оскільки не належить до юрисдикції та підсудності цього суду.

Правила підсудності ґрунтуються на основних засадах судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засадах цивільного судочинства, а також принципах побудови системи судів загальної юрисдикції. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя. По кожній справі, незалежно від її категорії, перше питання, яке вирішує суддя, це підсудність.

Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати цивільне провадження. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна цивільна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.

Усі справи, що підлягають розгляду в порядку цивільного судочинства, розглядаються судом за встановленими правилами підсудності, а їх порушення є ознакою незаконності рішення. Згідно Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.

В силу приписів ст.378 ЦПК України, порушення правил територіальної юрисдикції (підсудності) є безумовною підставою для скасування рішення суду.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд перевіряє належність справи до юрисдикції та підсудності цього суду.

Згідно ч.1ст.316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.

З матеріалів справи вбачається, що місце проживання заявника зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , що не відноситься до територіальної юрисдикції (підсудності) Володарсько-Волинського районного суду Житомирської області, оскільки с.Зарубинка відноситься до Ушомирської об`єднаної територіальної громади, яка розташована в Коростенському районі Житомирської області та належить до територіальної юрисдикції Коростенського міськрайонного суду Житомирської області.

Відповідно до постанови Верховної Ради України від 17.07.2020 року №807-ІX «Про утворення та ліквідацію районів» утворено Коростенський район у складі, в тому числі Ушомирської територіальної громади, до складу якої входить с.Зарубинка (зареєстроване місце проживання заявника), яке і раніше входило до визначеного адміністративно-територіального устрою Коростенського району.

До набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807IX.

Згідно ч.1 ст.378 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю, якщо рішення прийнято судом з порушенням правил територіальної юрисдикції (підсудності).

Наведені обставини дають підстави для висновку, що у разі відкриття провадження по справі Володарсько-Волинським районним судом Житомирської області та подальшого розгляду зазначеної справи, буде мати місце порушення судом правил підсудності, що відповідно є підставою для скасування судового рішення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.31 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Зважаючи на вищевикладене, з метою недопущення прийняття у справі рішення з порушенням територіальної юрисдикції, суд дійшов висновку, що зазначені матеріали цивільної справи слід передати до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області відповідно до вимог п.1. ч.1 ст. 31 ЦПК України.

Керуючись ст. ст.31, 32, 260, 261, 354 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Цивільну справу №276/1519/23 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Ушомирська сільська рада Коростенського району Житомирської області про встановлення факту належності правовстановлюючого документа передати на розгляд за підсудністю до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області (11500, Житомирська обл., м.Коростень, вул. Сосновського, 38).

Передача справи на розгляд іншого суду за підсудністю здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

Копію ухвали направити позивачу - для відома.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Д.О. Бобер