КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

07 листопада 2023 року місто Київ

Справа № 365/347/23

Апеляційне провадження № 22-ц/824/17019/2023

Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Петренка Павла Івановича в інтересах ОСОБА_2 на рішення Згурівського районного суду Київської області від 25 вересня 2023 року (ухвалене у складі судді Хижного Р. В., повне судове рішення складено 03 жовтня 2023 року)

у справі за позовом Акціонерного товариства «Райффайзен Банк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за кредитним договором

ВСТАНОВИВ

Рішенням Згурівського районного суду Київської області від 25 вересня 2023 року позов задоволено повністю.

Стягнуто із ОСОБА_2 на користь Акціонерноготовариства «Райффайзен Банк» достроково заборгованість за Заявою-Договором про відкриття поточного рахунку та надання Кредиту «Кредит готівкою» № 014-RO-82-44785765 від 13.02.2020 року в сумі 252 059 (двісті п`ятдесят дві тисячі п`ятдесят дев`ять) гривень 40 копійок, яка складається із:

-заборгованості за кредитом 229 300 (двісті двадцять дев`ять тисяч триста) гривень 49 копійок;

-заборгованості за відсотками 22 758 (двадцять дві тисячі сімсот п`ятдесят вісім) гривень 91 копійка.

Стягнутоз ОСОБА_2 на користь Акціонерноготовариства «Райффайзен Банк» судовий збір у розмірі 3 780 (три тисячі сімсот вісімдесят) гривень 89 копійок.

Не погоджуючись з таким рішенням, представник ОСОБА_2 адвокат Петренко П. І. 25 жовтня 2023 року направив на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, в якій просить суд рішення Згурівського районного суду Київської областівід 25 вересня 2023 року скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Однак, апеляційне провадження у даній справі не може бути відкрите з наступних підстав.

В апеляційній скарзі скаржник просить звільнити ОСОБА_2 від сплати судового збору.

В обґрунтування клопотання вказує, що відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідач разом зі своєю сім`єю мають статус багатодітної, вказаний факт підтверджується посвідченням серії НОМЕР_1 від 15.06.2023 року, крім того відповідач є особою з інвалідністю з дитинства. Зазначає, що сплата судового збору завдасть шкоди бюджету багатодітної сім`ї та поставить їх снування під загрозу.

Однак такі доводи представника скаржника не дають підстав для звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

Перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Статтею 8 ЗУ «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням звільнити,відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що позивачами є члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї, разом з тим ОСОБА_2 у даній справі є відповідачем, тому вказане положення не може бути застосовано.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю - звільняються від сплати судового збору.

Представник скаржника в апеляційній скарзі зазначає, що ОСОБА_2 є особою з інвалідністю, на підтвердження вказаних обставин до апеляційної скарги долучено відповідні докази.

Згідно копії Довідки до акта огляду медико-соціальною експертною комісією серії АВ №1044258 ОСОБА_2 встановлено третю групу інвалідності, вказане також підтверджено пенсійним посвідченням серії НОМЕР_2 .

Таким чином, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» відповідач не звільнена від сплати судового збору.

Як вбачається зі змісту цієї норми, існує три умови, за яких суд, враховуючи майновий стан сторони та за її клопотанням, може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення (ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір»), зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (ч.2 цієї ж статті):

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З аналізу ст.8 Закону України «Про судовий збір» чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї із вказаних у статті умов.

Особа, яка заявляє клопотання про звільнення від сплати судового збору, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

Апеляційний суд керується позицією ЄСПЛ, який виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що, з урахуванням фінансового положення заявника, може бути ним сплачений. Окрім того, ЄСПЛ неодноразово вказував, що положення п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При цьому в рішеннях у справах «Kniat v. Poland» та «Jedamski and Jedamska v. Poland» ЄСПЛ вказав, що оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища.

ЄСПЛ також вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Положення пункту 1 статті 6 Конвенції про виконання зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах (рішення ЄСПЛ у справі «Креуз проти Польщі» («Kreuz v. Poland») від 19 червня 2001 року, пункт 59). Вимога про сплату державного мита є стримуючою мірою для потенційних позивачів від пред`явлення безрозсудних і необґрунтованих позовів. Для того, щоб гарантувати справедливий баланс між підтримкою нормального функціонування судової системи і захистом інтересів заявника при поданні позову до суду, внутрішньодержавні суди звільняють від сплати державного мита заявників, які можуть підтвердити свій поганий фінансовий стан (рішення ЄСПЛ у справі «Шишков проти Росії» («Shishkov v. Russia») від 20 лютого 2014 року, пункт 111).

Вичерпного і чіткого переліку документів про майновий стан особи закон не містить, тому суд встановлює можливість сплатити судовий збір на підставі поданих доказів за своїм внутрішнім переконанням. Підстави для відмови суду у подібних клопотаннях мають бути достатньо аргументовані.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (рішення ЄСПЛ у справах: «Княт проти Польщі» («Kniat v. Poland») від 26 липня 2005 року; «Єдамскі та Єдамска проти Польщі» («Jedamski and Jedamska v. Poland») від 26 липня 2005 року).

Отже, звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони, який є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

В свою чергу, особа, яка заявляє відповідне клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати повинна навести доводи того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а також надати докази, які б свідчили про вжиття ним всіх необхідних заходів для своєчасної сплати судового збору та підтверджували можливість сплати судового збору до ухвалення рішення у справі.

Разом з тим, до апеляційної скарги не долучено жодного доказу, що підтверджує скрутне матеріальне становище відповідача. Сам по собі факт того, що позивач є членом багатодітної родини, та встановлена їй третя група інвалідності не є підтвердженням скрутного матеріального становища.

Неспроможність сплати судового збору у визначеному Законом розмірі має бути підтверджено належними доказами, оскільки за їх відсутності суд позбавлений можливості вирішити та задовольнити клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Згідно пп. 6 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду; заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду; апеляційної скарги на судовий наказ, заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору становить - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотока ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 1 частини 1 статті 176 ЦПК України визначено, що ціна позову у позовах про стягнення грошових коштів визначається сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку.

При звернені до суду першої інстанції з позовом мав бути сплачений судовий збір у розмірі 3 780 грн 89 к (252059,40 * 1,5%).

Отже, при звернені до апеляційного суду з апеляційною скаргою має бути сплачений судовий збір у розмірі 5 671 грн 34 к. (3780,89* 150%).

Таким чином, ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 5 671 грн 34 к. на розрахунковий рахунок Київського апеляційного суду:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Солом.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0026010

Код класифікації доходів бюджету 22030101

та надати до суду оригінал квитанції про сплату вказаних коштів.

Згідно з ч. 2 ст. 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 185 ЦПК України, недоліки необхідно усунути в строк який не може перевищувати 5 днів з дня отримання даної ухвали.

Оскільки, вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.185, 357 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Желепи О.В.

УХВАЛИВ

Відмовити ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Апеляційну скаргу Петренка Павла Івановича в інтересах ОСОБА_2 на рішення Згурівського районного суду Київської області від 25 вересня 2023 року - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків не більше 5-ти днів з дати отримання ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подачі апеляційному суду оригіналу документу про сплату судового збору.

У разі не усунення недоліків до вказаного строку, апеляційна скарга буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Желепа О.В.