Єдиний унікальний номер 719/485/23
Номер провадження 2-з/719/3/23
УХВАЛА

про забезпечення позову

09 листопада 2023 року

Новодністровський міський суд Чернівецької області в складі:

головуючої судді - Луців О.В.,

за участі секретаря - Козак Д.О.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

06 листопада 2023 року ОСОБА_1 звернувся в суд із позовною заявою до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

07 листопада 2023 року ухвалою Новодністровського міського суду Чернівецької області відкрито провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.

08 листопада 2023 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на банківські рахунки відповідача.

В обгрунтування заяви позивач вказує, що предметом спору в даній справі є кошти в сумі 15000 тис. доларів США, які відповідач отримав в борг у ОСОБА_1 04.05.2023 року.

При цьому, у приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. перебуває зведене виконавче провадження №71558456 з примусового виконання виконавчого листа №719/272/22, виданого Кельменецьким районним судом Чернівецької області 11.04.2023 року, про стягнення із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 35 000 доларів США.

В межах даного виконавчого провадження ДП «СЕТАМ» від реалізації належного

відповідачу нерухомого майна були отримані кошти в сумі 2228126,67 грн., які спрямовані на депозитний рахунок вищевказаного приватного виконавця.

Після зарахування всіх необхідних сум по зведеному виконавчому провадженню №71558456 залишок коштів на депозитному рахунку приватного виконавця на теперішній час становить 780849,20 грн. Даний залишок коштів в подальшому приватний виконавець Кондрюк К.О. повинен перерахувати на банківські рахунки ОСОБА_3 , які відкриті останнім у наступних банківських установах: АТ Універсал Банк - р/р НОМЕР_1 , відкритий 16.12.2021 року (гривня); АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_2 , відкритий 30.09.2022 року (гривня); АТ Універсал Банк - р/р НОМЕР_3 , відкритий 19.11.2021 року (гривня); АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_4 , відкритий 29.09.2015 року (євро); АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_5 , відкритий 21.12.2011 року (гривня).

ОСОБА_1 вважає, що кошти, які перебувають на даний час на депозитному рахунку приватного виконавця виконавця Кондрюка К.О. і будуть спрямовані ним на вищевказані банківські рахунки ОСОБА_3 , можуть бути зняті відповідачем до вирішення спору по суті, що в подальшому може значно утруднити або взагалі зробити неможливим виконання рішення суду.

Відтак, позивач просить накласти арешт на рахунки ОСОБА_3 у наступних банківських установах: АТ Універсал Банк - р/р НОМЕР_1 , відкритий 16.12.2021 року (гривня); АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_2 , відкритий 30.09.2022 року (гривня); АТ Універсал Банк - р/р НОМЕР_3 , відкритий 19.11.2021 року (гривня); АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_4 , відкритий 29.09.2015 року (євро); АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_5 , відкритий 21.12.2011 року (гривня), в межах ціни позову, зокрема, 545885 грн.

Дослідивши матеріали заяви, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 149 ЦПК України, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

В провадженні Новодністровського міського суду Чернівецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

Згідно із п.1 ч.1 ст. 150 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Судом встановлено, що у приватного виконавця виконавчого округу Чернівецької області Кондрюка К.О. перебуває зведене виконавче провадження №71558456 з примусового виконання виконавчого листа №719/272/22, виданого Кельменецьким районним судом Чернівецької області 11.04.2023 року, про стягнення із ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 35 000 доларів США, що підтверджується листом виконавця на адресу відповідача від 06.11.2023 року №13854.

Після зарахування всіх необхідних сум по зведеному виконавчому провадженню №71558456 залишок коштів на депозитному рахунку приватного виконавця на теперішній час становить 780849,20 грн. Приватний виконавець Кондрюк К.О. звернувся до відповідача із проханням надати реквізити банківських рахунків, на які перерахувати залишок в сумі 780849,20 грн.

Приватним виконавцем отримано відомості про відкриті ОСОБА_3 розрахункові рахунки, зокрема, в АТ Універсал Банк - р/р НОМЕР_1 , відкритий 16.12.2021 року (гривня); в АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_2 , відкритий 30.09.2022 року (гривня); в АТ Універсал Банк - р/р НОМЕР_3 , відкритий 19.11.2021 року (гривня); в АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_4 , відкритий 29.09.2015 року (євро); в АТ КБ ПРИВАТБАНК - р/р НОМЕР_5 , відкритий 21.12.2011 року (гривня).

Згідно з ч. 3 ст.150 ЦПК України заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року у справі №914/1570/20 вказано: «під забезпеченням позову розуміють сукупність процесуальних дій, що гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Таким чином, особам, які беруть участь у справі, надано можливість уникнути реальних ризиків щодо утруднення чи неможливості виконання рішення суду, яким буде забезпечено судовий захист законних прав, свобод та інтересів таких осіб. При цьому важливим є момент об`єктивного існування таких ризиків, а також того факту, що застосування заходів забезпечення позову є дійсно необхідним, що без їх застосування права, свободи та законні інтереси особи (заявника клопотання) будуть порушені, на підтвердження чого є належні й допустимі докази. Також важливо, щоб особа, яка заявляє клопотання про забезпечення позову, мала на меті не зловживання своїми процесуальними правами, порушення законних прав відповідного учасника процесу, до якого зазначені заходи мають бути застосовані, а створення умов, за яких не існуватиме перешкод для виконання судового рішення. Отже, при використанні механізму забезпечення позову учасники спору повинні належним чином обґрунтовувати підстави застосування відповідного заходу забезпечення позову у конкретній справі; зазначати обставини, які свідчать про те, що неприйняття зазначеного заходу може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду; підтверджувати такі обставини належними й допустимими доказами».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 в справі № 753/22860/17 (провадження № 14-88цс20) зазначено, що «умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Гарантії справедливого суду діють не тільки під час розгляду справи, але й під час виконання судового рішення. Зокрема тому, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд повинен врахувати, що вжиття відповідних заходів може забезпечити належне виконання рішення про задоволення позову у разі ухвалення цього рішення, а їх невжиття, - навпаки, ускладнити або навіть унеможливити та невиконання. Конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19) вказано, що: «співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії. Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу. Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд повинен співвідносити негативні наслідки від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати внаслідок невжиття цих заходів. Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову».

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.07.2020 року у справі № 909/835/18 зазначено, що «…повинен бути наявним зв`язок між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги. Обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.».

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання судового рішення, а також те, що майно може бути реалізоване на момент виконання рішення.

При цьому, загроза утруднення або неможливості виконання рішення суду наявні тоді, коли у сторони спору до його вирішення є можливість розпорядитися об`єктом прав, що став предметом спору.

На думку суду, наявні у відповідача невиконанні боргові зобов`язання, окрім заявлених у позові, свідчать про певну модель поведінки ОСОБА_3 у грошових зобов`язаннях, а відтак дають суду підстави для достатньо обгрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання відповідачем судового рішення в майбутньому.

У постанові Верховного Суду у справі №916/10/18 від 14.06.2018 року зазначено, що під час розгляду заяви про застосування такого заходу забезпечення позову, як накладення арешту на майно або грошові кошти, суд має виходити з того, що цей захід забезпечення обмежує право особи користуватись та розпоряджатись грошовими коштами або майном, а тому може застосуватись у справі, у якій заявлено майнову вимогу, а спір вирішується про визнання права (інше речове право) на майно, витребування (передачу) майна, грошових коштів або про стягнення грошових коштів. При цьому піддані арешту грошові кошти обмежуються розміром позову та можливими судовими витратами, а арешт майна має стосуватись майна, що належить до предмета спору. У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову. Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви. Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Заявником обраний спосіб забезпечення шляхом накладення арешту на банківські розрахункові рахунки, оскільки у відповідача наявні рахунки, на які можливо накласти стягнення.

Суд може накласти арешт на кошти, які обліковуються на рахунках у банківських або в інших кредитно-фінансових установах, у межах розміру сум позовних вимог та можливих судових витрат, проте відомості про наявність рахунків, їх номери та назви відповідних установ, в яких вони відкриті, надаються суду заявником.

Згідно ч. 2 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

Згідно ч. 3 ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження» не підлягають арешту в порядку, встановленому цим Законом, кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом. Банк, інша фінансова установа, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у разі надходження постанови виконавця про арешт коштів, що знаходяться на таких рахунках, зобов`язані повідомити виконавця про цільове призначення рахунку та повернути постанову виконавця без виконання в частині арешту коштів, що знаходяться на таких рахунках. Не підлягають арешту кошти, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку.

Рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби. Зазначений правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.06.2019 у справі № 916/73/19, від 10.10.2019 у справі № 916/1572/19.

Зобов`язання із сплати заробітної плати мають пріоритет перед усіма іншими зобов`язаннями, а тому на кошти, цільовим призначенням яких є оплата праці, мають спеціальний (особливий) правовий статус і звернення стягнення на них має відбуватись в рамках особливої правової процедури, в порядку і в розмірах, визначених законом. У разі виникнення в боржника зобов`язання з виплати заробітної плати в певному розмірі, на кошти, які знаходяться на поточному рахунку боржника, у такому ж розмірі не може бути накладений арешт, а якщо він накладений, то підлягає зняттю. Такий висновок суду відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в постанові від 19.05.2020 в справі № 905/361/19.

Відповідно до ч.1 ст. 157 ЦПК України ухвала суду про забезпечення позову є виконавчим документом та має відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом. Така ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

На думку суду, в даній ситуації дійсно існує небезпека того, що відповідач може зняти кошти з рахунків до вирішення спору по суті, що значно ускладнить виконання можливого рішення про задоволення позову, а тому суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на банківські рахунки ОСОБА_3 в межах ціни позову.

На підставі викладеного та керуючись нормами ст.ст. 48, 52 Закону України «Про виконавче провадження», ст.149, 150 -153, 157, 258,260,353-355 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти, належні ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації АДРЕСА_1 ), у межах суми заявленого позову 545 885 (п`ятсот сорок п`ять тисяч вісімсот вісімдесят п`ять) гривень, що знаходяться на:

- рахунку НОМЕР_1 (гривня), відкритому відповідачу 16.12.2021 року в АТ Універсал Банк;

- рахунку НОМЕР_2 (гривня), відкритому відповідачу 30.09.2022 року в АТ КБ ПРИВАТБАНК;

- рахунку НОМЕР_3 (гривня), відкритому відповідачу 19.11.2021 року в АТ Універсал Банк;

- рахунку НОМЕР_4 (євро), відкритому відповідачу 29.09.2015 року в АТ КБ ПРИВАТБАНК;

- рахунку НОМЕР_5 (гривня), відкритому відповідачу 21.12.2011 року в АТ КБ ПРИВАТБАНК,

крім коштів, що містяться на рахунках, накладення та /або звернення стягнення на які заборонено законом.

Ця ухвала є виконавчим документом.

Стягувачем за даним виконавчим документом є ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт НОМЕР_6 , місце реєстрації АДРЕСА_2 ).

Боржником за даним виконавчим документом є ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце реєстрації АДРЕСА_1 ).

Ухвала підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження.

Копію ухвали направити (вручити) учасникам справи.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Чернівецького апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена в день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.