Справа № 643/3181/23
Провадження № 2/643/1255/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.11.2023

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Олійника О.О.,

за участю секретаря судового засідання Новакової Т.С.,

позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа Чугуївська державна нотаріальна контора Харківської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просить суд надати їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В обґрунтування позовних вимог зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її чоловік ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який мешкав за адресою: АДРЕСА_1 . Після смерті якого відкрилася спадщина, до складу якої входять: квартира АДРЕСА_2 та автомобіль HYUNDAI, 1996 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1 . 11 квітня 2023 року позивачка звернулася до Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області щодо видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 чоловіка ОСОБА_3 . Але листом від 11.04.2023 року № 504/01-16 було отримано відмову у зв`язку з пропущенням нею строку подачі заяви про прийняття спадщини. У листі також вказано, що за ухваленням відповідного рішення щодо визначення додаткового строку для прийняття спадщини після померлого чоловіка необхідно звернутися до суду.

Позивачка вважає, що пропустила строк прийняття спадщини з поважних причин, що пов`язані з непереборними обставинами, які виникли з 24 лютого 2022 року внаслідок збройної агресії Росії проти України. Так, Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який в подальшому продовжувався. Починаючи з моменту вторгнення, озброєні сили РФ вели активні бойові дії у Харкові та Харківській області. Це був та залишається одним з найгарячіших регіонів України протистояння збройної агресії. Майже кожної миті здійснювалися ракетні та артилерійські обстріли. Крім того, значна частина Харківської області була окупована ворогом. Позивачка вимушена була ховатися у притулках від бомбування. Спадкодавець, чоловік позивачки ОСОБА_3 , був смертельно ранений у голову ворожою кулею. Поранення було несумісним із життям, ІНФОРМАЦІЯ_2 він помер. Позивачка вимушена була раптово евакуюватися в інші більш безпечні регіони. Вона не мала можливості дочекатися отримання свідоцтва про смерть чоловіка тому що існувала об`єктивна, реальна загроза її життю та здоров`ю через бойові дії, спричиненні збройною агресією Російської Федерації. 21.03.2022 року позивачка вимушена була раптово виїхати за межи України для захисту свого життя. Повернулася вона до України 15.03.2023 року. Відповідно до довідки від 23 березня 2023 року позивачка взята на облік як внутрішньо переміщена особа за фактичним місцем проживання/перебування: АДРЕСА_3 . Таким чином, позивачка вважає, що існували об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для позивачки, які перешкоджали її вчасно в установлений законодавством України строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Пунктом 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво на право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ України № 1364 від 06.12.2022).

3 огляду на вказану постанову позивачка вважає, що пропущений нею строк для прийняття спадщини після померлого чоловіка є незначним.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 25.04.2023 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 05.07.2023 року витребувано з Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області належним чином завірену копію спадкової справи заведеної після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на день смерті постійно проживав за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 .

13.09.2023 року від представника відповідача Харківської міської ради Громова О.В. надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просить в задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити повністю, оскільки вважає, що позивачка у справі не надала суду належних та допустимих доказів ні на підтвердження фактичного прийняття спадщини, ні на підтвердження поважності причин пропуску строку для її прийняття. А наведені нею причини пропуску цього строку не свідчать про наявність об`єктивних, непереробних, істотних труднощів для вчинення дій, пов`язаних із прийняттям спадщини.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 13.09.2023 року залучено до участі у даній справі в якості співвідповідача ОСОБА_2 .

28.09.2023 року від відповідачки ОСОБА_2 надійшла заява про визнання позову, в якій остання просить позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 05.10.2023 року закрито підготовче судове засідання, призначено справу до розгляду по суті.

У судовому засіданні позивачка підтримала позовні вимоги повному обсязі, просила їх задовольнити, надала пояснення.

Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення повістки, причини неявки суду не повідомив. Надав відзив на позовну заяву, в якому просить в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити повністю.

Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання також не з`явилась, про час і місце розгляду справи повідомлялась належним чином, шляхом направлення повістки, причини неявки суду не повідомила. Проте, надала заяву, в якій не заперечувала проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Представник третьої особи Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області у судове засідання не з`явився, надав заяву з проханням розглядати справу без участі представника нотаріальної контори та винесення рішення у відповідності до вимог чинного законодавства України.

Суд, вислухавши пояснення позивачки, вивчивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до положень ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Так, згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , позивачка ОСОБА_1 є дружиною ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Чоловік позивачки ОСОБА_3 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Чугуївським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Чугуївському районі Харківської області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Як убачається зі змісту позовної заяви, після смерті чоловіка позивачки ОСОБА_3 відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_2 та транспортного засобу Hyundai, 1996 року випуску, д.н.з. НОМЕР_4 .

Так, відповідно до договору купівлі-продажу від 16 травня 2007 року, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Грузковою Ю.В., за життя померлому ОСОБА_3 на праві власності належала квартира АДРЕСА_2 .

Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_5 , транспортний засіб Hyundai, 1996 року випуску д.н.з. НОМЕР_4 , належить ОСОБА_3 .

11.04.2023 року позивачка звернулась до Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області щодо видачі їй свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого чоловіка ОСОБА_3 .

Згідно відповіді завідуючого Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області Дідік Є. від 11.04.2023 року № 504/01-16, позивачка ОСОБА_1 пропустила строк подачі заяви про прийняття спадщини, тому Чугуївська державна нотаріальна контора Харківської області не має права видавати свідоцтво про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . Позивачці роз`яснено право звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, у даній справі спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_3 є його дружина, позивачка у справі ОСОБА_1 , а тому вона має право на прийняття спадщини після смерті свого чоловіка.

25.07.2023 року на адресу суду від завідувача Чугуївської державної нотаріальної контори Харківської області надійшов лист, відповідно до якого нотаріальна контора повідомляє, що після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 в термін передбачений ст. 1270 ЦК України (шість місяців), з заявами про прийняття спадщини за законом, або відмову від прийняття спадщини ніхто не звертався, але можуть бути спадкоємці, які спадщину прийняти фактично, відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України постійно проживали разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкова справа не заводилась. Свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

Тобто з матеріалів справи убачається, що після смерті ОСОБА_3 з спадкова справа не заводилась, свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, суди відкривають провадження у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Враховуючи вищезазначене належним відповідачем у даній справі, окрім доньки померлого ОСОБА_3 ОСОБА_2 є територіальна громада м. Харкова в особі Харківської міської ради, оскільки спадщину ніхто не прийняв.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Згідно із ст. 1221 ЦК України (у редакції Закону, яка діяла на момент відкриття спадщини) місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265цього Кодексу.

Відповідно до приписів ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Положеннями ч. 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним судом України при розгляді справи № 6-1486цс15, яка передбачає, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку в Постанові Верховного Суду Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 26.06.2019 у справі № 565/1145/17 та Постанові Верховного суду України від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, зокрема пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Позивачка, зазначаючи про причини пропуску нею строку прийняття спадщини вказує на воєнний стан в Україні, постійні обстріли території України, зокрема м. Харкова та Харківської області, яке є місцем відкриття спадщини. Позивачка вимушена була раптово евакуюватися в інші більш безпечні регіони. Вона не мала можливості дочекатися отримання свідоцтва про смерть чоловіка тому що існувала об`єктивна, реальна загроза її життю та здоров`ю через бойові дії, спричиненні збройною агресією російської федерації. 21.03.2022 року позивачка вимушена була раптово виїхати за межи України для захисту свого життя. Повернулася вона до України 15.03.2023 року. Таким чином, вважає, що існували об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для неї, які перешкоджали їй вчасно в установлений законодавством України строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Крім того, відповідно до п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» вважала, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється і заяву про прийняття спадщини можна буде подати пізніше. 3 огляду на вказану постанову вважала, що пропущений нею строк для прийняття спадщини після померлого чоловіка є незначним.

Зазначені причини, на переконання суду, є поважними і внаслідок їх існування позивачка дійсно мала перешкоди для вчасного подання заяви про прийняття спадщини.

При цьому суд враховує, що постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції від 06.03.2022 установлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється (п.3).

У подальшому 24.06.2022 було внесено зміни до п.3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» та викладено в такій редакції: установити, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Позивачка зазначає, що була обізнана про прийняття Кабінетом Міністрів України зазначеної постанови та зупинення перебігу строку для прийняття спадщини на весь час воєнного стану.

На переконання суду, незадоволення позовних вимог позивача матиме наслідком порушення принципу правової визначеності.

Так, офіційне розуміння правової визначеності як елемента верховенства права надано в пункті 3.1 мотивувальній частині рішення Конституційного Суду України від 29 червня 2010 року № 17-рп/2010 у справі № 1-25/2010, відповідно до якого одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці є допустимим за умови передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права має базуватися на критеріях, які дадуть змогу передбачити юридичні наслідки своєї поведінки.

Окрім цього, Верховний Суд у постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації.

Зважаючи на викладені позивачкою обставини, мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, суд доходить до переконання, що позивачка дійсно мала правомірні очікування що строк на прийняття спадщини на період воєнного стану в Україні зупиняється, однак подальші зміни у законодавстві строків прийняття спадщини позбавили її можливості реалізувати свої права на спадщину.

Окрім цього загальновідомим є факт того, що 24.02.2022 року розпочалася військова агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року, який був продовжений наступними Указами Президента України і триває до цього часу.

Як вбачається з «Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», затверджених наказом Мінреінтеграції від 22 грудня 2022 року №309, територія Харківської міської територіальної громади з 24.02.2022 року по теперішній час належить до території можливих бойових дій.

Війна, як соціальнополітичне явище, безумовно негативно вплинула на усі сфери життя громадян та не оминула жодної категорії населення, вплинула на нормальне функціонування державних органів, зокрема нотаріальних контор.

Введення воєнного стану на території України, постійний обстріл міста Харкова та Харківської області у період з 24.02.2022 і по день звернення позивачки до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, що є загальновідомою обставиною, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачці здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті чоловіка. Наявність зазначених позивачкою обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, мінливість норм законодавства щодо строків прийняття спадщини під час воєнного стану, складну безпекову ситуацію в Україні, зокрема у м. Харкові та області, що викликана військовою агресією рф проти України, яка безумовно мала вплив на нормальну життєдіяльність позивачки, суд дійшов висновку, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

Доводи представника відповідача про те що позивачка мала можливість подати заяву будь-якому нотаріусу на території України або подати письмову заяву про прийняття спадщини за допомогою засобів поштового зв`язку, суд не приймає до уваги, оскільки складна безпекова ситуація поширювалась на всю територію України, була викликана військовою агресією рф проти України, яка безумовно мала вплив на нормальну життєдіяльність позивачки.

Отже, суд задовольняє вимоги позивача та визначає ОСОБА_1 додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , оскільки початок збройної агресії російської федерації та активні бойові дії у Харкові та Харківській області змусили її у першу чергу вирішувати питання пов`язані із збереження свого життя та здоров`я, також суд враховує той факт, що позивачка добросовісно помилялась щодо зупинення перебігу строків для прийняття спадщини на весь час воєнного стану, що призвело до того, що заява про прийняття спадщини не була подана у строк, передбачений статтею 1270 Цивільного кодексу України,

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. 259, 263-265, 273, 354, 355 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 , третя особа Чугуївська державна нотаріальна контора Харківської області про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНКОПП НОМЕР_6 , додатковий строк тривалістю у два місяці з моменту набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 Цивільного процесуального кодексу України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_6 , адреса: АДРЕСА_4 ;

Відповідач Харківська міська рада, , 61003, м. Харків, м-д Конституції, буд. 7;

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП невідомий, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_4 ;

Третя особа - Чугуївська державна нотаріальна контора Харківської області, 63500, Харківська область, м. Чугуїв, вул. Старонікольська, 44.

Повний текст рішення складено 10 листопада 2023 року.

Суддя - Олійник О.О.