Справа № 362/7045/23
Провадження № 2/362/2486/23
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

02 листопада 2023 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ нерухомого майна в натурі, визнання права власності та залишення в користуванні,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, перевіривши який, приходжу до висновку, що його необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Норми статті 175 ЦПК України чітко та імперативно визначають вимоги щодо форми і змісту позовної заяви.

Натомість, в порушення пунктів 2, 3, 4, 5 і 8 частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява не містить:

-адресу місця проживання позивача;

-поштові індекси адрес місця проживання сторін;

-дійсну ціну позову;

-спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні;

-зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-зазначення щодо наявності у позивачів або іншої особи оригіналів письмових та електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Насамперед, у позові вказано адресу реєстрації позивача, тоді як цивільний процесуальний закон не вимагає зазначення адрес реєстрації, а чітко і конкретно вказує на те, що позовна заява повинна містити місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс.

При цьому, суд враховує, що адреси місця реєстрації особи та місця її фактичного проживання (перебування) можуть бути різними.

Також, викладаючи обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у заяві вказано перелік фактичних обставин, проте, в порушення в порушення наведених вимог цивільного процесуального закону, у позові не зазначено доказів, що підтверджують кожну з таких обставин (наприклад того, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, діти сторін дорослі, сторони набули нерухоме майно, позивач оберігав дружину та інше).

Тобто, згідно із вимогами пункту п`ятого частини третьої статті 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а тому позивачу необхідно у новій редакції позовної заяви зазначити докази, що підтверджують зазначені ним у заяві усі обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог (у тому числі того, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, діти сторін дорослі, сторони набули нерухоме майно, позивач оберігав дружину та інше).

При цьому, на виконання вимог частини п`ятої статті 177 ЦПК України, позивачу необхідно додати до позовної заяви всі наявні у нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі того, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі, діти сторін дорослі, сторони набули нерухоме майно, позивач оберігав дружину та інше).

Як висновок, у позові зазначається певний факт, через кому доказ, що його підтверджує і такий доказ додається до позову (саме у цьому полягають наведені вимоги ЦПК України).

Одночасно, позивачу необхідно вказати дійсну, реальну, справжню ціну позову.

У пункті другому прохальної частини позову містяться вимоги про визнання за позивачем права власності на два об`єкти нерухомого майна.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, ціна позову визначається вартістю майна.

Зокрема, позивач додав до позову висновки про вартість спірного майна.

Проте, вказана позивачем ціна позову не відповідає вартості майна на яке позивач просить визнати право власності.

Отже, позивачу слід вказати ціну позову, що складається із вартості квартири і житлового будинку на які позивач просить визнати його право власності у пункті другому прохальної частини позову.

При цьому, вимогу пункту першого прохальної частини позову є неконкретними оскільки не містять розмір частки і спосіб у який позивач просить поділити спірне майно в натурі.

Також, відповідно до пункту 4 частини третьої статті 175 ЦПК України, позивачу необхідно викласти пункт третій прохальної частини позову у спосіб передбачений статтею 16 ЦК України, оскільки формулювання «залишити в користуванні» не є некоректним та не підлягає застосуванню при поділі майна подружжя.

Крім того, відповідно до переліку додатків позивачем додано до заяви 10 додатків.

Проте, всупереч вимогам частини першої статті 177 ЦПК України, позивач не додав до позовної заяви додатки за №№ 2, 3, 4, 7 і 8.

Вказаний факт підтверджується актом суду від 30 жовтня 2023 року.

Отже, позивачу необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви у спосіб: шляхом подання нової редакції позовної заяви, яка б повністю відповідала вимогам статей 175 і 177 ЦПК України.

Згідно із частиною першою статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України, приходжу до висновку, що її слід залишити без руху, про що повідомити позивача та надати йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 175, 177, 185, 258 261 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ нерухомого майна в натурі, визнання права власності та залишення в користуванні.

Повідомити про вказане позивача та надати йому строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення копії даної ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя