Ухвала

03 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 760/14300/16-ц

провадження № 61-7725св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Коломієць Г. В., Луспеника Д. Д.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним, позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антипової Ії Володимирівни, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору позики, визнання недійним договору іпотеки, визнання недійсним договору про задоволення вимог іпотекодержателя, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди та позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, про визнання недійсним договору позики, за касаційними скаргами представника ОСОБА_1 - адвоката Білецького Євгенія Васильовича, ОСОБА_3 , яка подана його представником - адвокатом Мостовенком Юрієм Володимировичем, та ОСОБА_1 на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2022 року у складі судді Українця В. В. та постанову Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року у складі колегії суддів: Яворського М. А., Кашперської Т. Ц., Фінагеєва В. О.,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова І. В., ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним (справа № 760/18496/14-ц).

У серпні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антипової І. В., треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору позики, визнання недійним договору іпотеки, визнання недійсним договору про задоволення вимог іпотекодержателя, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди (справа № 760/14300/16-ц).

У вересні 2017 року ОСОБА_2 , як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова І. В., про визнання недійсним договору позики.

Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 17 жовтня 2018 року об`єднано в одне провадження для спільного розгляду цивільну справу № 760/18496/14-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова І. В., ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним та цивільну справу № 760/14300/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антипової І. В., треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору позики, визнання недійним договору іпотеки, визнання недійсним договору про задоволення вимог іпотекодежателя, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди та позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова І. В., про визнання недійсним договору позики.

Присвоєно єдиний номер № 760/14300/16-ц.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2022 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року, у задоволенні позовів ОСОБА_1 відмовлено.

У задоволенні позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 відмовлено.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Білецький Є. В., посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення судів попередніх інстанцій скасувати та направити справу на новий розгляд до Києво-Святошинського районного суду м. Києва.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_3 - адвокат Мостовенко Ю. В., посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року скасувати та направити справу на новий розгляд до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 14 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 квітня 2023 року скасувати, направити справу на новий розгляд до районного суду.

Крім того, заявник просить проводити розгляд справи за її участю та участю та її представника.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Підставою касаційного оскарження вказаних судових рішень представник ОСОБА_1 - адвокат Білецький Є. В., зазначає неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування апеляційним судом норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 08 липня 2019 року у справі № 524/4946/16-ц (провадження № 61-20376св18), від 22 серпня 2019 року у справі № 369/3340/16-ц (провадження 61-7418св18), від 06 квітня 2020 року у справі № 464/5314/17 (провадження № 61-10789св18) та від 08 жовтня 2020 року у справі № 194/1126/18 (провадження № 6634св20), що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Також представник ОСОБА_1 - адвокат Білецький Є. В., вказує на порушення судами норм процесуального права, а саме судові рішення оскаржуються з підстав, передбачених частиною першою статті 411 ЦПК України, оскільки справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду; судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Підставами касаційного оскарження зазначених судових рішень ОСОБА_3 вказує неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме, застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду від 10 жовтня 2018 року у справі № 212/7727/13, від 27 лютого 2019 року у справі № 173/3139/18 (провадження № 61-14302св19). Від 17 жовтня 2019 року у справі № 4601/6956/17 (провадження № 61-11196св18), від 13 листопада 2019 року у справі № 368/351/18 (провадження № 61-39711св18), від 15 лютого 2021 року у справі № 357/619/19 та від 09 лютого 2022 року у справі № 520/7766/17, що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Також підставою касаційного оскарження зазначених судових рішень ОСОБА_3 вказує порушення судами норм процесуального права, а саме судові рішення оскаржуються з підстав, передбачених частиною першою статті 411 ЦПК України, оскільки судове рішення ухвалено судом з порушенням правил інстанційної або територіальної юрисдикції (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).

Підставою касаційного оскарження зазначених судових рішень ОСОБА_1 вказує порушення судами норм процесуального права, а саме судові рішення оскаржуються з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 ЦПК України, оскільки в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід; справу розглянуто за відсутності будь-кого з учасників справи, належним чином не повідомлених про дату, час і місце судового засідання; суди встановили обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів, що передбачено пунктом 4 частини другої статті 389 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини п`ятої статті 279 ЦПК України cуд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за її участю та участю та її представника слід відмовити, оскільки Верховний Суд не знаходить для цього підстав і потреби у дачі пояснень немає.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу необхідно розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за її участю та участю та її представника відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, ОСОБА_3 , про визнання договору позики недійсним, позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Антипової Ії Володимирівни, треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсним договору позики, визнання недійним договору іпотеки, визнання недійсним договору про задоволення вимог іпотекодержателя, зобов`язання вчинити дії, відшкодування моральної шкоди та позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна, про визнання недійсним договору позики призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: Р. А. Лідовець

Г. В. Коломієць

Д. Д. Луспеник