УХВАЛА

Іменем України

02 листопада 2023року

м. Київ

справа № 357/10153/22

провадження № 61-14936ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Касьяненко Дмитро Леонідович, на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2023 рокута постанову Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Акціонерне товариство «Райффайзен банк Аваль», ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання електронних торгів з реалізації предмету іпотеки недійсними, скасування протоколу електронних торгів та акта про проведені електронні торги,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2022 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом про визнання електронних торгів з реалізації предмету іпотеки недійсними, скасування протоколу електронних торгів та акта про проведені електронні торги.

У лютому 2023 року представник позивача ОСОБА_4 подала заяву про забезпечення позову, в якій просила вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на домоволодіння, що складається з житлового будинку загальною площею 55,7 кв. м, господарських та побутових споруд (будівель), земельної ділянки з кадастровим номером :06:046:0021, загальною площею 0,0819 кв. м, що розташовано за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заяви посилалася на те, що підставою для виникнення спору стало неправомірне відчуження належного на праві власності заявнику майна через проведення електронних торгів. Право власності на спірне майно набув ОСОБА_1 , однак після того, як у попередньому провадженні було знято арешт з домоволодіння, ОСОБА_1 відчужив його на ім`я ОСОБА_3 .

На думку заявника, існує реальна загроза того, що новий власник домоволодіння може передати право власності на вказане домоволодіння іншим особам, тому невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання можливого рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких вона звернулась.

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2023 року заяву задоволено.

Вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на домоволодіння, що складається з житлового будинку загальною площею 55,7 кв. м, господарських та побутових споруд (будівель), земельної ділянки з кадастровим номером :06:046:0021, загальною площею 0,0819 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 .

Не погоджуючись з указаною ухвалою представник ОСОБА_1 - Касьяненко Д. Л. звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Постановою Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року апеляційну скаргу залишено без задоволення.

Ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2023 року залишено без змін.

16 жовтня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Касьяненко Д. Л. через засоби поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2023 рокута постанову Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення позову.

У прохальній частині касаційної скарги представник заявника просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Постанова Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року не містить інформації про дату складання повного тексту, тому останнім днем звернення з касаційною скаргою є 16 жовтня 2023 року (з урахуванням положень частини третьої статті 124 ЦПК України). 16 жовтня 2023 року представник заявника через засоби поштового зв`язку подав касаційну скаргу на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року.

Таким чином, строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року не пропущений, а тому клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження підлягає залишенню без розгляду.

Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з наступних підстав.

Відповідно до частин першої, другої статті 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої, частиною третьою статті 150 ЦПК України позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною вчиняти певні дії. Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду і повинні застосовуватися лише в разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до таких дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Схожий за змістом правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 (провадження № 14-729цс19).

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має враховувати, наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співмірний із позовною вимогою, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.

Крім цього, інститут забезпечення позову захищає в рівній мірі інтереси як позивача, так і відповідача.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що між сторонами виник спір щодо переходу права власності на будинок, господарські та побутові споруди (будівлі) та земельну ділянку з кадастровим номером :06:046:0021, загальною площею 0,0819 кв. м, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі проведених електронних торгів, які у рамках цієї справи оспорюються ОСОБА_2 , при цьому переможцем торгів ОСОБА_1 вчинено дії щодо відчуження вказаного майна шляхом укладення договору дарування.

Встановивши, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, суд першої інстанції, з висновком якого погодився суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про задоволення заяви та наявність передбачених законом підстав для застосування заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно. Наведений захід забезпечення позову відповідає вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову і спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову. Невжиття таких заходів забезпечення позову призведе до неможливості ефективного захисту прав позивача,а тому накладення арешту на таке майноє можливістю запобігання вчиненню дій щодо спірного майна. Тому ухвала суду першої інстанції та постанова апеляційного суду є обґрунтованими.

Відповідно до статті 158ЦПК України заявник може звернутися до суду з мотивованим клопотанням про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом.

Згідно з статтею 159 ЦПК України заявник також може звернутися до суду з позовом про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок вжиття заходів забезпечення позову, за рахунок особи, за заявою якої такі заходи забезпечення позову вживалися.

Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Аргументи касаційної скарги не спростовують висновків суду, правильне застосовування судами норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, а наведені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність судового рішення та зводяться до переоцінки доказів, що згідно з вимогами статті 400 ЦПК України не входить до компетенції суду касаційної інстанції.

З огляду на викладене, у відкритті касаційного провадження необхідно відмовити, оскільки касаційна скарга є необґрунтованою, а оскаржувані судові рішення є законними, ухваленими з додержанням норм права, підстави для їх скасування відсутні.

Керуючись частиною четвертою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Касьяненко Дмитро Леонідович,на ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 23 лютого 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства «Сетам», Відділу державної виконавчої служби у місті Біла Церква Білоцерківського району Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), треті особи: Акціонерне товариство «Райффайзен банк Аваль», ОСОБА_1 , ОСОБА_3 про визнання електронних торгів з реалізації предмету іпотеки недійсними, скасування протоколу електронних торгів та акта про проведені електронні торги.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов