БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 356/848/23
№ провадження 2-з/356/12/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2023 суддя Березанського міського суду Київської області Дудар Т.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Позика", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул Іван Іванович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Позика", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул І.І., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара НС. про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 подав заяву про забезпечення позову, у якій просив суд вжити захід забезпечення позову шляхом зупинення стягнення по виконавчому провадженню № 63622685, відкритому на підставі виконавчого напису № 34755, вчиненому 12.10.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Харою Наталією Станіславівною до набрання рішенням законної сили по даній справі.

Розглянувши заяву про забезпечення позову, дослідивши додані до неї документи, суд дійшов такого висновку.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях неодноразово наголошував, що, реалізуючи ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду), крім випадків, передбачених частиною п`ятою цієї статті.

Так, згідно з ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

При поданні заяви про забезпечення позову заявником дотримано порядок подання заяви про забезпечення позову, визначений ч. 1 ст. 152 ЦПК України, а саме одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими ЦПК України.

Подана заява за змістом та формою не у повній мірі відповідає вимогам ст. 151 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 6 ст. 151 ЦПК Ураїни до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Як встановлено п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду заяви про забезпечення доказів або позову фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік» з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2684 гривні 00 копійок.

Таким чином, виходячи з наведених вище законодавчих норм, а саме Закону України «Про судовий збір» та Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік», за подання до суду заяви про забезпечення позову фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить: 2684,00 х0,2= 536,80 грн.

Як вбачається із поданих ОСОБА_1 заяви про забезпечення позову та позовної заяви, до них не було додано документ, що підтверджує сплату судового збору, а безпосередньо в заяві про забезпечення позову чи у позовній заяві позивачем не викладено підстав для звільнення від сплати судового збору, встановлених законом, зокрема, передбачених ст. 5 Закону України "Про судовий збір".

Згідно з ч. 10 ст. 153 ЦПК України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 ЦПК України, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 про забезпечення позову підлягає поверненню заявнику, як така, що подана без додержання вимог статті 151 ЦПК України.

Слід зазначити, що повернення заяви про забезпечення позову не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, оскільки не перешкоджає особі повторно звернутися з такою заявою до суду, після усунення обставин, що стали підставою для її повернення заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст. 149, 150-153, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Позика", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: приватний виконавець виконавчого округу Київської області Крегул Іван Іванович, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Хара Наталія Станіславівна, про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, - повернути заявнику.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано до Київського апеляційного суду протягом 15 (п`ятнадцяти) днів з дня її складення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т. В. Дудар