Справа № 185/7191/23
Провадження № 2/185/2582/23
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

30 жовтня 2023 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Головіна В.О., за участю секретаря судового засідання Преображенської К.О., позивача ОСОБА_1 , її представника адвоката Савченко С.А., представників відповідачів Бистрова С.А., Литвиненко К.С. розглянувши у відкритому, судовому засіданні в залі суду м. Павлограда у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд) про визнання недійсними договору купівлі-продажу та кредитного договору

В С Т А Н О В И В

Позивач 06 червня 2023 року звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд) про визнання недійсними договору купівлі-продажу та кредитного договору.

Уточнивши письмово позовні вимоги позивач просить суд:

- Визнати недійсним кредитний договір між позивачем та відповідачем 1, оформлений електронними засобами 18.04.2023 року щодо сплати товару за чеком RRN6;

- Визнати недійсним договір купівлі-продажу товару між позивачем та відповідачем 2, оформлений 18.04.2023 року щодо сплати товару за чеком RRN 6.

- Стягнути з відповідачів солідарно на користь позивача судові витрати (витрати на судовий збір та правничу допомогу в розмірі 5000.00 гривень;

- Стягнути з відповідачів солідарно на користь позивача моральну шкоду в розмірі 50000.00 гривень грн.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 15.11.2014 року позивач з відповідачем 1 уклав договір (угоду) № SAMDNWFC2 щодо обслуговування карткового рахунку НОМЕР_1 .

18.04.2023 року в 16 годин 40 хвилин позивач знаходилась в м. Павлограді Дніпропетровської області за своїм зареєстрованим місцем мешкання. В цей час їй на її телефонний номер з телефону НОМЕР_2 зателефонувала невідома особа, яка представилась працівником Приватбанку. В ході розмови так званий працівник Приватбанку зачитав їй всі останні її платежі вищевказаною банківською картою, назвав всі її особисті дані, які були в базі зокрема електронну пошту. Також ця особа в цей момент перевела її кошти з рахунка "Копілочка" на іншу її кредитну карту Приватбанка "Для виплат". Всі ці дії переконали позивача, що вона дійсно розмовляла з працівником Приватбанку. В ході розмови позивача впевнили у необхідності перевипустити її банківську карту. Розмова йшла 30 хвилин. Також цей "працівник" Приватбанку підняв її кредитний ліміт у відповідача 1 до 45000 грн. В ході розмови так званий працівник пропонував позивачу зачитувати цифри, які надходили їй на телефон з смс відповідача 1 Приватбанка.

Після цієї розмови пізніше у себе на сервісі Приват-24 позивач помітила, що 18.04.2023 року в 16 годин 42 хвилини (тобто одразу через 2 хвилини після початку розмови з "працівником" Приватбанку) невідома особа з іншого персонального комп`ютера з операційною системою Windows 7 версії 6.1 з браузера Рігеfох з ІР-адресою НОМЕР_3 з ім`ям провайдера РЕ Snitcar Olecsandr Antonovich з населеного пункту Добропольє Донецької області здійснила вхід в її сервіс Приват-24.

Пізніше в сервісі Приват-24 позивач звернула увагу, що 18.04.2023 року в 17.15 з її вищевказаного рахунку в сервісі Приват-24 було стягнуто 5857 грн. Також було списано 285 грн. в 17.23 та 290 грн. в 17.24.

19.04.2023 року позивач звернулась до Павлоградського відділення відповідача 1 по вулиці Озерна м. Павлограда з запитом чому у неї стягнуто 5857 грн., на що їй повідомили, що у неї хтось взяв ці кошти, а її карта заблокована. Пояснили, що це шахраї. Працівники банку розблокували карту і пояснили, що їй необхідно погасити цю суму, тому що це кредит. Більше працівники банку їй не надали будь-яку інформацію.

Протягом 19.04.2023 року - 14.05.2023 року позивач сплатила Приватбанку 2500 грн., 2000 грн., 1942 грн., 20 грн. Але 18.05.2023 року з вказаного карткового рахунку було знято ще 6095.53 грн. Після цього вона знову звернулась до Павлоградського відділення відповідача 1 по вулиці Озерна м. Павлограда де їй повідомили, що вказані утримання є оплатою частинами товару згідно чеку RRN 6 в магазині "Комфі" в м. Дніпрі за угодою купівлі-продажу на суму приблизно 41812,53 грн., яка відбулась 18.04.2023 року в 17.15. Також їй ще необхідно сплатити 5 частин на загальну суму 29285 грн. Крім того, працівник Приватбанку повідомив, що її кредитна карта вже з 18.04.2023 року була закріплена за телефонним номером НОМЕР_2 , який належить невідомій людині (шахраю або нечесному працівнику відповідача 1).

Пізніше, після другого зняття з її банківської карти коштів вона звернулась до відділення відповідача 1 з запитом про надання довідки хто коли і де перевипустив її кредитну карту з якої були здійснені неправомірні дії. На це їй відповіли відмовою.

Група шахраїв за допомогою її персональних даних, що були в розпорядженні працівників Приватбанку (паспортні дані, телефон, на якому знаходиться програма "Приват-24" були лише у них). Крім того, різке підняття в 10 разів кредитного ліміту в Приватбанку в неробочий час (після 17 години) без її участі можливе лише за участю працівників цього банку. Аналогічно і перевипуск карти банку.

Вищевказані угоди (кредитний договір від 18.04.2023 р. між нею і відповідачем 1 та договір купівлі-продажу від 18.04.2023 р. між нею і відповідачем 2) мають бути визнані недійсними.

Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернулося до суду з письмовим відзивом на позов у якому просило суд у задоволенні позову відмовити. Обґрунтовуючи свої заперечення відповідач зазначив, що АТ КБ «ПриватБанк» здійснено службову перевірку підстав та встановлено, що з 16.08.2013 року за клієнткою ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_5 , закріплений фінансовий телефон НОМЕР_6 . Також, 18.04.2023 року о 16:40 год., на вказаний телефон надійшов дзвінок від шахрая, з яким ОСОБА_1 спілкувалася близько 30 хвилин (згідно відомостей, наданих ОСОБА_1 у позовній заяві). На підставі матеріалів службової перевірки, приймаючи до уваги, що 18.04.2023 року фінансовий телефон НОМЕР_6 знаходився у ОСОБА_1 , можливо зробити висновок про те, що несанкціоновані операції стали можливими внаслідок розголошення клієнткою стороннім особам конфіденційної інформації, яка 18.04.2023 року надходила на її фінансовий телефон у вигляді смс-повідомлень, що дало можливість шахраям зайти з нетипових пристроїв в її акаунт Приват 24, а також змінити номер фінансового телефону, що підтверджується самим позивачем як в позовній заяві так і в постанові про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю від 30.05.2023 року, де вказано, що вона передавала смс-повідомлення з кодами, що приходили на телефон.

У результаті розголошення даних позивачем, шахраї отримали доступ до рахунків ОСОБА_1 , можливість ознайомитися з номерами і балансами всіх карток, терміну їх дії та СVV-кодами, що дало їм змогу розпорядитися коштами та здійснити несанкціоновані операції.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд» звернулося до суду з письмовим відзивом на позов у якому просило суд у задоволенні позову відмовити. Обґрунтовуючи свої заперечення відповідач зазначив, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд» є одним з найбільших учасників ринку з продажу побутової техніки та електроніки в Україні.

Придбати товари у ТОВ «Комфі Трейд» клієнти можуть як у роздрібних магазинах СОМФІ, так і у інтернет-магазині. Придбання товарів можна здійснити, як за особисті кошти, так і за кредитні кошти, які надаються банківськими установами та фінансовими компаніями. ТОВ «Комфі Трейд» не є ані банківською установою, ані фінансовою компанією, а тому не укладає договору споживчого кредитування. Під час видачі товарів в магазині ТОВ «Комфі Трейд» не встановлює особу покупців та не вимагає будь-яких документів, що підтверджують особу. Вся персоніфікація та ідентифікація клієнта відбувається банком під час користування клієнтом банківськими продуктами, зокрема, «оплата частинами». Договір купівлі-продажу товару укладається у спрощений спосіб без укладання письмового договору. Підтвердженням укладання договору купівлі-продажу у спрощений спосіб є фіскальний чек, який підтверджує факт оплати та отримання товару клієнтом.

За інформацією вказаною Позивачем у позовній заяві та доданими документами, Відповідачем - 2 було знайдено дублікат розрахункового документу та з`ясовано, що товар було придбано 18.04.2023 року о 17:15 шляхом оформлення замовлення на сайті інтернет-магазину з подальшим отриманням товару у роздрібному магазині СОМФІ. Загальна сума покупки за фіскальним чеком склала 40999,00 грн. На цю суму клієнтом було замовлено та придбано смартфон вартістю 40998,00 грн. та стартовий пакет, акція вартістю 1,00 грн.

Оплата була здійснена електронним платіжним засобом НОМЕР_7 підчас оформлення інтернет-замовлення. Товар було видано у роздрібному магазині СОМФІ, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Під час видачі товару, клієнт пройшов аутентифікацію шляхом підтвердження за номером телефону, що вказаний у замовленні. Товар був виданий клієнту, а банківською установою на рахунок Відповідача-2 перераховані кошти за товар. Таким чином. Відповідач-2 жодним чином не порушував, не вводив в оману Позивача, а навпаки за перерахованими коштами банківською установою від імені Позивача видав оплачений товар.

В судовому засіданні позивач та її представник, кожен окремо, позов підтримали просили його задовольнити. Обґрунтовуючи свої позовні вимоги позивач зазначила, що розмовляючи з шахраями по телефону вона не здогадувалася, що розмовляє не з працівником банку, тому що він по телефону повідомив їй всі її особисті відомості, які стосуються її рахунку. Вважає, що вказані нею події трапилися з вини працівників Банку.

Представник Приват Банку в судовому засіданні позов не визнав і зазначив, що несанкціоновані операції стали можливими внаслідок розголошення клієнткою стороннім особам конфіденційної інформації, яка 18.04.2023 року надходила на її фінансовий телефон у вигляді смс-повідомлень, що дало можливість шахраям зайти з нетипових пристроїв в її акаунт Приват 24. Вважає, що вини Банку не має.

Представник Комфі в судовому засіданні позов не визнав і просив суд відмовити у його задоволенні. Пояснив, що Комфі не є банківською організацією. Оплата була здійснена електронним платіжним засобом підчас оформлення інтернет-замовлення. Товар було видано у роздрібному магазині Комфі . Під час видачі товару, клієнт пройшов аутентифікацію шляхом підтвердження за номером телефону, що вказаний у замовленні. Товар був виданий клієнту, а банківською установою на рахунок Комфі перераховані кошти за товар. Комфі жодним чином не порушував, не вводив в оману Позивача, а навпаки за перерахованими коштами банківською установою від імені Позивача видав оплачений товар.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов задоволенню не підлягає за наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що з 16.08.2013 року за клієнткою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_5 , закріплений фінансовий телефон НОМЕР_6 . 18.04.2023 року о 16:40 год., на вказаний телефон надійшов дзвінок від шахрая, з яким ОСОБА_1 спілкувалася близько 30 хвилин.

18.04.2023 року у період часу з 16:39 до 16:55 год. (у період спілкування клієнтки з Шахраєм ), на її фінансовий телефон Банком були відправлені смс-повідомлення з інформацією про пароль входу в Приват24, пароль зміни кредитного ліміту в Приват24, ОТР-пароль для підтвердження покупки по "Оплаті частинами", ОТР-код, пароль для зміни логіна в Приват 24. 18.04.2023 року о 16:42 год. (у період спілкування клієнтки з шахраєм), в акаунт Приват 24 ОСОБА_1 був здійснений вхід з використанням її фінансового телефону НОМЕР_6 , з нетипового пристрою.

18.04.2022 року о 16:56 год. (у період спілкування клієнтки з шахраєм), зафіксована операція по зміні логіна акаунта Приват24 ОСОБА_1 - з НОМЕР_6 на НОМЕР_8 . 18.04.2023 року, після зміни логіна акаунта Приват24 ОСОБА_1 на НОМЕР_8 , у вказаний акаунт були здійснені входи з 2-х нетипових пристроїв.

Таким чином, встановлено що 18.04.2023 року фінансовий телефон НОМЕР_6 знаходився у ОСОБА_1 , і тому суд робить висновок про те, що несанкціоновані операції стали можливими внаслідок розголошення позивачем стороннім особам конфіденційної інформації, яка 18.04.2023 року надходила на її фінансовий телефон у вигляді смс-повідомлень, що дало можливість шахраям зайти з нетипових пристроїв в її акаунт Приват 24, а також змінити номер фінансового телефону, що підтверджується самим позивачем як в позовній заяві так і в постанові про тимчасовий доступ до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю від 30.05.2023 року, де вказано, що вона передавала смс-повідомлення з кодами, що приходили на телефон.

У результаті розголошення даних позивачем, шахраї отримали доступ до рахунків ОСОБА_1 , можливість ознайомитися з номерами і балансами всіх карток, терміну їх дії та СVV-кодами, що дало їм змогу розпорядитися коштами та здійснити несанкціоновані операції: оформити договір "Оплата частинами" №1772 на суму 40999.00 грн.. в магазині ТОВ "КОМФІ ТРЕЙД", ЕДРПОУ 36962487, з розміром оплати при оформлені 5857.00 грн., які були списані з платіжної картки НОМЕР_9. ОТР-піароль для підтвердження покупки по "Оплаті частинами" був відправлений Банком у вигляді смс-повідомлення на фінансовий телефон НОМЕР_6 ОСОБА_1 , який був розголошений нею третім особам при спілкуванні.

У результаті оформлення договору "Оплати частинами", в акаунті Приват24 ОСОБА_1 був сформований паспорт кредита, до якого ввійшли документи, підписані клієнтом простим електронним підписом: «Заява про надання кредиту «Оплата частинами», «Графік платежів за споживчим кредитом (обчислення загальної вартості кредиту для споживача та реальної річної процентної ставки за договором про споживчий кредит) Оплата частинами», «Паспорт споживчого кредиту «Оплата частинами» АТ КБ «ПриватБанк», довідка про розмір кредиту, графік платежів, ознайомлення і згоду клієнта з Умовами та правилами надання банківських послуг.

Згідно вищезазначеної Заяви про надання кредиту «Оплата частинами»: Заява про надання кредиту, Заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг «Кредитні картки» та «Оплата частинами/ Миттєва розстрочка» від 18.04.2023 р., яка є Генеральним кредитним договором щодо надання споживчих кредитів «Оплата частинами/Миттєва розстрочка»; Умови та Правила надання банківських послуг акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», що розміщені в мережі Інтернет, Графік погашення кредиту, чек та тарифи Банку разом становлять Кредитний договір».

18.04.2023 року о 16:46 год. заява про приєднання ОСОБА_1 до Умов та Правил надання банківських послуг підписана "ОТП".

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про те, що шахрайські операції по платіжній картці ОСОБА_1 та укладення договору "Оплата частинами", які мали місце 18.04.2023 року стали технічно можливими у результаті використання/розголошення конфіденційної інформації по картці (номер, термін її дії, СVV-код, код підтвердження інтернет-платежів), а також СМС-повідомлень, що надходили на фінансовий номер позивача, котра відома держателю картки та телефону, і збереження та нерозголошення якої відноситься до зони відповідальності останньої. Відповідно до статті 55 Закону України "Про банки і банківську діяльність" відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком.

Невід`ємною частиною договору банківського обслуговування є Умови і правила надання банківських послуг, розміщені на офіційному сайті у мережі Інтернет.

Відповідно до п 2.3.1.1.3. сторони узгодили можливість використання Клієнтом наступних систем дистанційного обслуговування: Система «Приват24», в т.ч. мобільна версія, системи, месенджери та будь-які інші системи «клієнт - банк», «клієнт - Інтернет - банк», «телефонний банкінг», «миттєва безконтактна оплата», якщо Банком надається така технічна можливість.

Згідно п 2.1.4.7.1, п.2.1.4.7.2. Умов, Клієнт має право здійснювати операції за допомогою Безконтактного платіжного інтерфейсу (платіжні операції, в тому числі зняття готівки, отримання інформації про наявність грошових коштів на його рахунках без присутності Картки в банкоматі). Процедура ідентифікації Клієнта, який бажає скористатися Безконтактним платіжним інтерфейсом, здійснюється за допомогою засобів ідентифікації, що передбачені між Банком та Клієнтом (Фінансовий номер телефону Клієнта, ПІН (у випадку, якщо встановлений на рахунку Клієнта), одноразові (динамічні) паролі, С)К-код, в тому числі сформований за допомогою системи інтернет-банкінгу, СVV /СVС-кодів, тощо).

Пунктами 2.1.4.5.1., 2.І.4.5.2. Умов передбачено, Клієнт зобов`язаний не передавати Картки, ПІНи, постійний пароль, одноразові паролі і контрольну інформацію третім особам, не використовувати Картки або нанесені на них дані в цілях, не передбачених цим Договором, або що суперечать чинному законодавству. Клієнт зобов`язаний вживати необхідних заходів для запобігання втрати, пошкодження, викрадення Картки, доступу третіх осіб до Картки, в тому числі до інформації, нанесеної на неї.

Пунктом 9 розділу VI Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України 05 листопада 2014 року № 705, встановлено, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15.

Верховний Суд у постановах від 17 липня 2019 року у справі № 564/678/15-ц (касаційне провадження № 61-13643св18), від 14 серпня 2019 року у справі № 317/2745/16-ц (касаційне провадження № 61-16611св18), від 18 вересня 2019 року у справі № 564/2153/16-ц (касаційне провадження № 61-30804св18), від 09 жовтня 2019 року у справі № 545/3918/16-ц (касаційне провадження № 61-28615св18) зазначений правовий висновок підтримав.

Клієнт несе повну відповідальність за усі операції, які здійснюються за допомогою Карток, які є Електронним платіжним засобом, емітованим для обслуговування його рахунку (п.2.1.4.12.4. Умов).

Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі, якщо його дії або бездіяльність призвели до втрати Картки, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію (п.2.1.4.12.5. Умов).

Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в Стоп-лист Платіжною системою. (п.2.1.4.12.9. Умов).

Відповідно до п. 2.3.1.2.1., Система "Приват 24", в т.ч. мобільна версія, призначена для правління реальними банківськими рахунками через мережу Інтернет. Система надає Клієнтам комплекс банківських послуг цілодобово в режимі реального часу з будь-якої точки, що має вхід в Інтернет.

Крім того, якщо зазначені операції за твердження позивача він не здійснював, то дані операції стали можливими в результаті розголошення позивачем конфіденційної інформації по карткам, пінкоду, передачі даних та паролей третім особам та є намаганнями перекласти на банк свої обов`язки та відповідальність з приводу коректно здійснених транзакцій. Докази того, що ці транзакції були здійснені з вини Банку, позивачем не надані.

З огляду на викладене, підстави для звільнення Позивача від обов`язку належного виконання зобов`язання та виконання Умов та Правил про надання банківських послуг, відсутні.

Отже, з урахуванням вищезазначеного, саме Позивач повинен нести відповідальність за здійснення платіжних операцій.

18.04.2023 року шляхом коректного вводу усіх необхідних даних, що дало змогу ініціювати платіж ОСОБА_1 придбала у магазині Комфі товар на суму 40999,00 грн., та скориставшись сервісом «Оплата частинами» уклала договір №1772 від 18 квітня 2023 року.

18.04.2023 року, шляхом накладення простого електронного підпису, вірно ввівши ОТП- пароль, ОСОБА_1 , отримала кредит у розмірі 40999,00 грн., підтвердила свої зобов`язання за договором №1772 від 18.04.2023 року і доручила банку встановити регулярний платіж з картки/рахунку НОМЕР_9 на погашення заборгованості.

Договір про надання банківських послуг за своїм змістом є ширшим, ніж кредитний договір, оскільки передбачає можливість клієнта в подальшому скористатись тими послугами банку, які визначені в Умовах та правилах банківських послуг в тому числі «Оплата частинами», шляхом прийняття пропозиції банку у спосіб, визначений такими Умовами. (До такого висновку дійшов Верховний Суд у судовій справі №739/119/17-ц провадження №61-3321св18, що викладена у постанові від 09 грудня 2019 року.)

Враховуючи вищевикладене, положення умов договору між сторонами та Положення № 705 «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», АТ КБ «ПРИВАТБАНК» не порушив права позивача, а виконував свої обов`язки з урахуванням норм чинного законодавства та укладеного між сторонами договору, а посилання позивача на порушення банком вимог ст.19 Закону України " Про захист прав споживачів" є безпідставним.

Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України судові витрати слід залишити за позивачем.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263 - 265, 279 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Комфі Трейд» про визнання недійсними договору купівлі-продажу та кредитного договору.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі протягом тридцяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складено 03 листопада 2023 року.

Суддя: В. О. Головін