Справа № 185/4792/22
Провадження № 2/185/186/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2023 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Шаповалової І.С.,

за участі секретаря судового засідання Величко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з позовом до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Павлоградвугілля» про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди, в якому просить:

1.Визнати протиправними дії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» щодо невизнання у ОСОБА_1 наявності травми голови під час травмування на виробництві 17 грудня 2021 року;

2.Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» організувати розслідування нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом який стався з ОСОБА_1 17.12.2021 року, скласти акт за формою Н1 та викласти п.1, а саме Діагноз, який встановлений закладом охорони здоров`я, в наступній редакції: «Підшкіряна гематома завушної ділянки голови справа. Закрита черепно-мозкова травма. Закрите пошкодження медіальної зв`язки правого колінного суглобу, нестабільність зв`язкового апарату».

3.Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 80 000 (вісімдесят тисяч) грн. 00 коп, та судові витрати по справі.

Позиція позивача

ОСОБА_1 працює в Приватному акціонерному товаристві «ДТЕК Павлоградвугілля» на виробничому структурному підрозділі «ШАХТОУПРАВЛІННЯ ПЕРШОТРАВЕНСЬКЕ» шахта «Степова» на посаді гірничого майстра з повним робочим днем в шахті.

17.12.2021 о 22 годині 30 хвилин майстер гірничий ОСОБА_1 на ПК267 178 бортового підійшовши до складованого бетоніту біля лівого боку виробки, взяв двома руками одну цеглину бетоніту і покликав її собі на праве плече. У цей момент позивач втратив рівновагу і впав спиною на складовий бетоніт. Бетоніт, який позивач держав, під час падіння вдарив його по правій нозі. При падінні позивач також вдарився головою о бетоніт. Позивач отримав виробничу травму.

18.12.2021 о 01:00 позивача доставлено до Першотравенської міської лікарні. Діагноз при надходженні до лікарні: закрита черпно-мозкова травма, гематома завушної ділянки голови, забій правого колінного суглобу, нестабільність зв`язачного апрату АГ?

Однак за виписним епікризом із медичної карти стаціонарного хворого №4032, позивачу поставлено діагноз: Забій правого колінного суглобу. Закрите пошкодження медіальної зв`язки? Гематома завушної ділянки справа. (тр. Виробнича 17.12.2021).

Заключний діагноз відображено в акті розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 17.12.2021 о 22:30, затверджений 20.01.2022 директором ВП Шахтоуправління Першотравенське ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля за формою Н-1/П.

За наслідками повторного розслідування нещасного випадку на виробництві складено акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 17.12.2021 о 22:30, затверджений 06.04.2022 директором ВП Шахтоуправління Першотравенське ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля за формою Н-1/П, в якому відображено такий же діагноз: Підшкіряна гематома завушної ділянки справа. Закрите пошкодження медіального зв`язки правого колінного суглобу, нестабільність зв`язкового апарату.

Оскільки те, що позивач вдарився головою, в діагнозах не зазначено, позивач змушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Позиція відповідача

Від представника відповідача ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого просили відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

ПрАТ «ДТЕК Павлоградвугілля» посилається на те, що 01.04.2022 КНП Першотравенська лікарня надала відповідь, що ОСОБА_1 знаходився на л/н з приводу виробничої травми 17.12.2021 по 10.02.2022. Діагноз при виписці на 10.02.2022: закрите пошкодження ПХС правого колінного суглобу. Набряково-больовий с-м. Тобто, у виписці діагноз ЗЧМТ відсутній.

Відповідно до п. 3 Приміток до Додатку 11 до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 за №337, діагноз зазначається згідно з довідкою закладу охорони здоров`я, виданою в день надання першої медичної допомоги цим закладом, і може бути уточнено до завершення розслідування та кодується відповідно до Міжнародної статистичної класифікації хвороб та споріднених проблем охорони здоров`я (МКХ-10).

Вказує, що позивач неправомірно посилається на попередній діагноз та попередній висновок про ступінь тяжкості потерпілого.

Відповідач діяв відповідно до положень Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 за №337, а тому порушення з боку відповідача щодо складення акту Н-1відсутні.

Щодо моральної шкоди відповідач вказує, що позивач жодним доказом не довів спричинення йому відповідачем моральної шкоди, не довів протиправної поведінки відповідача, а тому й у цій частині слід відмовити.

Крім того, відповідач заперечував проти стягнення з нього витрат на правову допомогу оскільки, розмір витрати не є співмірним критеріям, визначеним у ч. 4 ст. 137 ЦПК України.

Ухвалою судді від 18.07.2022 відкрито загальне позовне провадження.

08.09.2022 призначено судово-медичну експертизу.

07.11.2022 ухвалою суду поновлено провадження у справі для витребування медичної документації.

20.12.2022 призначено судово-медичну експертизу.

24.02.2023 провадження у справі поновлено.

05.06.2023 призначено додаткову судово-медичну експертизу.

27.07.2023 провадження у справі поновлено.

25.10.2023 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті.

Фактичні обставини, встановлені судом

Сторонами не заперечувалося, що ОСОБА_1 перебуває у трудових відносинах з ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля.

17.12.2021 о 22 годині 30 хвилин майстер гірничий ОСОБА_1 на ПК267 178 бортового підійшовши до складованого бетоніту біля лівого боку виробки, взяв двома руками одну цеглину бетоніту і покликав її собі на праве плече. У цей момент позивач втратив рівновагу і впав спиною на складовий бетоніт. Бетоніт, який позивач держав, під час падіння вдарив його по правій нозі. Позивач отримав виробничу травму. (а.с. 23-26,68-71)

Згідно з повідомленням про нещасний випадок від 17.12.2021, складеного ВСП ШУ Першотравенське , 17.12.2021 о 22:30 майстер гірничий дільниці ВТБ-1 ОСОБА_1 під час пересування по 178 бортовому штреку втратив рівновагу та впав, при цьому вдарився головою об складований бетоніт. (а.с. 74,242)

Відповідно до екстреного повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння) від 18.12.2021 встановлено попередній діагноз ЗЧМТ, струс гол.мозку, забій колінного суглобу. (а.с.73, 243)

18.12.2021 о 03:30 позивача доставлено та госпіталізовано до Першотравенської міської лікарні. Діагноз при надходженні до лікарні: закрита черпно-мозкова травма, гематома завушної ділянки голови, забій правого колінного суглобу, нестабільність зв`язачного апрату АГ? (а.с.240, 241)

За виписним епікризом із медичної карти стаціонарного хворого №4032, позивачу поставлено діагноз: Забій правого колінного суглобу. Закрите пошкодження медіальної зв`язки? Гематома завушної ділянки справа. (тр. виробнича 17.12.2021).(а.с. 8)

Заключний діагноз відображено в акті розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 17.12.2021 о 22:30, затверджений 20.01.2022 директором ВП Шахтоуправління Першотравенське ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля за формою Н-1/П. (а.с. 23-26)

За наслідками повторного розслідування нещасного випадку на виробництві складено акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, що стався 17.12.2021 о 22:30, затверджений 06.04.2022 директором ВП Шахтоуправління Першотравенське ПрАТ ДТЕК Павлоградвугілля за формою Н-1/П, в якому відображено такий же діагноз: Підшкіряна гематома завушної ділянки справа. Закрите пошкодження медіального зв`язки правого колінного суглобу, нестабільність зв`язкового апарату. (а.с. 68-71)

Згідно з довідкою до акта огляду медико-соціальною експертною комісією 12ААБ №599791 від 15.08.2022, довідкою про результати визначення ступеня втрати професійної працездатності у відсотках, потреби у наданні медичної та соціальної допомоги 12ААА №065365 від 15.08.2022, ОСОБА_1 первинно встановлено третю групу інвалідності та 30 (тридцять відсотків) втарти працездатності за виробничою травмою.

Висновком експерта №54 від 31.01.2023 встановлено, що згідно аналізу наданої медичної документації, у ОСОБА_1 встановлено забій голови з підшкірною гематомою завушної ділянки справа, яка спричинена від травматичної дії - удару тупого твердого предмету в завушну ділянку справа або при ударі о такий вказаною ділянкою голови. Термін виникнення встановленої гематоми завушної ділянки справа відповідає 17.12.2021, тобто є наслідком травмування на виробництві та знаходиться у причинно-наслідковому зв`язку.За своїм характером встановлене тілесне ушкодження відноситься до легких тілесних ушкоджень. (а.с. 131-137)

Висновком експерта №301-Д від 21.07.2023 визначено, що згідно аналізу наданої медичної документації у гр. ОСОБА_1 , комісією експертів встановлено: забій голови з підшкірною гематомою завушної ділянки справа, яка спричинена від травматичної дії - удару тупого твердого предмету в завушну ділянку справа або при ударі о такий вказаною ділянкою голови. Згідно аналізу наданої медичної документації будь-якої неврологічної симптоматики, яка могла б свідчити про отриману 17.12.2021 черепно-мозкову травму не встановлено.

В наданій медичній документації будь-яких негативних наслідків стану центральної нервової системи, після отриманої травми голови 17.12.2021 не встановлено, що підтверджується даними огляду невропатолога під час двох обстежень медико-соціальною експертною комісією (10.05.2022, 15.08.2022). (а.с. 185-194)

Норми права, які застосував суд

У статті 16 Конвенції Міжнародної організації праці від 22 червня 1981 року № 155 передбачено, що від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення безпечності робочих місць, механізмів, обладнання та процесів, які перебувають під їхнім контролем, і відсутності загрози здоров`ю з їхнього боку. Від роботодавців повинно вимагатися настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, забезпечення відсутності загрози здоров`ю з боку хімічних, фізичних та біологічних речовин й агентів, які перебувають під їхнім контролем, тоді, коли вжито відповідних захисних заходів. Від роботодавців повинно вимагатися надавати у випадках, коли це є необхідним, відповідні захисні одяг і засоби для недопущення настільки, наскільки це є обґрунтовано практично можливим, загрози виникнення нещасних випадків або шкідливих наслідків для здоров`я.

Згідно ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, а утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. При цьому, кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Згідно з ст. 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.

Стаття 173 КЗпП України закріплює за потерпілим право на відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, пов`язаним з виконанням трудових обов`язків.

Згідно з абзацем 5 п.3 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 за №337 (далі - Порядок №337), нещасний випадок - обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків…, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкодження…, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо;

За вимогами п.5 Порядку №337 визначено, що безпосередній керівник робіт чи інша уповноважена особа підприємства (установи, організації) зобов`язані: терміново організувати надання першої домедичної допомоги потерпілому та забезпечити у разі потреби його направлення до закладу охорони здоров`я; негайно повідомити роботодавцеві про те, що сталося; зберегти до прибуття комісії з розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) обстановку на робочому місці, машини, механізми, обладнання, устатковання у такому стані, в якому вони були на момент нещасного випадку, якщо це не загрожує життю та здоров`ю інших працівників і не призведе до більш тяжких наслідків або порушення виробничих процесів.

Відповідно до п. 29 Порядку №337 факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено у судовому порядку. Якщо такий факт встановлено у судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та / або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації).

Згідно з п.33 Порядку №337 комісія (спеціальна комісія) зобов`язана: провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії; обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо), опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них; вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу; визначити вид події, що призвела до нещасного випадку … причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; … з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння); визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом; … скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого та інше.

Абзац 3 пункту 57 Порядку №337 регламентує, що рішення комісії (спеціальної комісії), зміст акта за формою Н-1 можуть бути оскаржені в судовому порядку потерпілим, членами його сім`ї або уповноваженою ними особою, робочим органом Фонду, а також іншими органами, установами, підприємствами та організаціями, представники яких брали участь у розслідуванні (спеціальному розслідуванні).

Відповідно до п. 3 Приміток до Додатку 11 до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 за №337, діагноз зазначається згідно з довідкою закладу охорони здоров`я, виданою в день надання першої медичної допомоги цим закладом, і може бути уточнено до завершення розслідування та кодується відповідно до Міжнародної статистичної класифікації хвороб та споріднених проблем охорони здоров`я (МКХ-10).

Частина 1 ст. 237-1 КЗпП України передбачає відшкодування власником або уповноваженим ним органом моральної шкоди працівнику у разі, якщо порушення його законних прав призвели до моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків і вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Порядок відшкодування моральної шкоди визначається законодавством.

Згідно з ч. 1ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1ст. 168 ЦК України моральна шкода, завдана каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, може бути відшкодована одноразово або шляхом здійснення щомісячних платежів.

Згідно з частинами першою та п`ятою статті 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

У п. 13 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» судам роз`яснено, що відповідно до статті 237-1 КЗпП України за наявності порушення прав працівника у сфері трудових відносин, зокрема виконання робіт у небезпечних для життя і здоров`я умовах, яке призвело до його моральних страждань, втрати нормальних життєвих зв`язків чи вимагає від нього додаткових зусиль для організації свого життя, обов`язок по відшкодуванню моральної (немайнової) покладається на власника або уповноважений ним орган незалежно від форми власності, виду діяльності чи галузевої належності.

Згідно з пунктом 4.1.Рішення Конституційного Суду України від 27 січня 2004 року № 1-рп/2004моральна шкода потерпілого від нещасного випадку на виробництві чи професійного захворювання полягає, зокрема, у фізичному болю, фізичних та душевних стражданнях, яких він зазнає у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я. Ушкодження здоров`я, заподіяні потерпілому під час виконання трудових обов`язків, незалежно від ступеня втрати професійної працездатності спричиняють йому моральні та фізичні страждання.

Згідно із ст. 110 ЦПК України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Висновки суду за результатами розгляду справи

Матеріалами справи підтверджується, що 17.12.2021 згідно з довідкою закладу охорони здоров`я, виданою в день надання першої медичної допомоги цим закладом позивачу встановлено діагноз: закрита черпно-мозкова травма, гематома завушної ділянки голови, забій правого колінного суглобу, нестабільність зв`язачного апрату АГ?

Однак роботодавець при складенні акту Н-1 від 20.01.2022 та акту Н-1 від 06.04.2022 керувався діагнозом при виписці працівника, який отримав травму, що є неправомірним та несправедливим.

Так, висновком експерта №301-Д від 21.07.2023 прямо не встановлено, що позивач отримав черепно-мозкову травму 17.12.2021, експертом встановлено, що у позивача відсутня неврологічна симптоматика, яка могла б свідчити про черепно-мозкову травму, отриману 17.12.2021. Проте встановлено, що 17.12.2021 позивач отримав травму голови.

Висновком експерта №54 від31.01.2023 встановлено, що 17.12.2021 позивач отримав виробничу травму голови.

Таким чином, зібрані матеріали справи свідчать, що позивач 17.12.2021 отримав травму голови, ЗЧМТ.

Крім того, відповідач відповідно до Порядку №337 зобов`язаний був при складенні акту зазначити діагноз, який встановлено позивачу при наданні першої медичної допомоги.

Викладене свідчить про те, що вимоги позивача щодо визнання протиправними дій Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» щодо невизнання у ОСОБА_1 наявності травми голови під час травмування на виробництві 17 грудня 2021 року є обґрунтованими.

Крім того, підлягає задоволенню вимога щодо внесення змін в п. 1 акту Н-1 від 06.04.2023 в рядку діагноз, який необхідно викласти в такій редакції: Підшкіряна гематома завушної ділянки голови справа. Закрита черепно-мозкова травма. Закрите пошкодження медіальної зв`язки правого колінного суглобу, нестабільність зв`язкового апарату».

Внаслідок виробничої травми позивач втратив професійну працездатність, став інвалідом третьої групи, що порушило його звичне життя, змусило лікуватися, пристосовуватися до життя з обмеженими можливостями. Ушкодженням здоров`я позивачу заподіяні фізичні та моральні страждання, оскільки він відчуває фізичний біль та душевні страждання, він позбавлений можливості реалізації своїх здібностей, змушений приймати лікарські препарати, постійно відчуває наслідки минулої роботи в неналежних умовах, що свідчить про заподіяння позивачу моральної шкоди.

Таким чином, судом встановлено порушення права позивача на безпечні та здорові умови праці, що призвело до виробничої травми та встановлення позивачу інвалідності. Тому наявні підстави для відшкодування роботодавцем заподіяної працівнику моральної шкоди.

Як роз`яснено в пункті 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних, тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди)» з наступними змінами, факт заподіяння моральної шкоди пов`язують не лише зі станом напруженості під впливом сильнодіючого впливу, яким є стрес, а із наявністю втрат фізичного і психічного характеру, які тягнуть за собою порушення нормальних життєвих зв`язків потерпілого, зменшення його суспільної активності, потребують від нього додаткових зусиль для організації життя.

Крім того, розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більш, ніж достатнім для розумного задоволення потреб потерпілої особи і не повинен призводити до її збагачення.

З урахуванням міркувань розумності, виваженості та справедливості, зважаючи на ступінь втрати позивачем професійної працездатності, неможливість відновлення здоров`я позивача, необхідність постійного лікування та реабілітації, наявність вимушених змін у житті у зв`язку з наявністю професійних захворювань та інвалідності, а також враховуючи опір відповідача щодо визнання у позивача травми голови, суд визначає розмір грошового відшкодування моральної шкоди у сумі 80.000,00 грн, що відповідатиме характеру та обсягу моральних страждань, які позивач пережив, і які переживатиме надалі через ушкодження здоров`я.

Відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України оцінка доказів є виключною компетенцією суду, переоцінка доказів діючим законодавством не передбачена.

Крім цього, зазначене також узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, відповідно до якої пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року).

Згідно підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України, до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід у вигляді відшкодування матеріальної або немайнової (моральної) шкоди, крім сум, що за рішенням суду спрямовуються на відшкодування збитків, завданих платнику податку внаслідок заподіяння йому матеріальної шкоди, а також шкоди життю та здоров`ю, а також відшкодувань моральної шкоди в розмірі, визначеному рішенням суду, але не вище чотирикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного (податкового) року, або в розмірі, визначеному законом.

Право позивача на відшкодування моральної шкоди виникло з дня первинного встановлення йому висновком МСЕК стійкої втрати працездатності.

Враховуючи те, що зміни до підпункту «а» підпункту 164.2.14 пункту 164.2 статті 164 Податкового кодексу України щодо обмеження оподатковуваного доходу набули чинності 23.05.2020, до встановлення позивачу втрати працездатності, суд доходить висновку, що моральна шкода підлягає оподаткуванню.

Розподіл судових витрат

Як передбачено частиною 1 статті 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Позивач при зверненні до суду сплатив 2977,20 грн.

Витрати на правову допомогу становлять 20500,00 грн.

Витрати на проведення експертизи становлять 9447,10 грн+3908,72 грн=13355,82грн .

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263-265, 274, 279, 352, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Павлоградвугілля" про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди задовольнити.

Визнати дії Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» щодо невизнання у ОСОБА_1 наявності травми голови під час травмування на виробництві 17 грудня 2021 року - протиправними.

Зобов`язати Приватне акціонерне товариство «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» організувати розслідування нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, який стався з ОСОБА_1 17.12.2021, скласти акт за формою Н-1 та викласти п.1, а саме Діагноз, який встановлений закладом охорони здоров`я, в наступній редакції: «Підшкіряна гематома завушної ділянки голови справа. Закрита черепно-мозкова травма. Закрите пошкодження медіальної зв`язки правого колінного суглобу, нестабільність зв`язкового апарату».

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 80 000,00 грн (вісімдесят тисяч гривень00 копійок).

Сума моральної шкоди підлягає оподаткуванню.

Стягнути з Приватного акціонерного товариства «ДТЕК ПАВЛОГРАДВУГІЛЛЯ» на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати у розмірі: 36833,02 грн (тридцять шість тисяч вісімсот тридцять три гривні 02 копійки), з яких: 2977,20 грн - судовий збір, 20500,00 грн - витрати на професійну правову допомогу, 13355,82 грн витрати на проведення експертизи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 4 ст. 265 ЦПК України:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: приватне акціонерне товариство "ДТЕК Павлоградвугілля", ідентифікаційний номер 00178353, вул. Соборна, 76, м. Павлоград, Дніпропетровська область, 51400.

Суддя І. С. Шаповалова