Провадження № 2/357/3668/23
У Х В А Л А

02.11.2023 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Білоцерківського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

01.11.2023 ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовом до Білоцерківського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ) про звільнення з-під арешту належної ОСОБА_2 1/4 частки квартири АДРЕСА_1 .

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Відповідно до п. 4,5 ч.3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

В позовній заяві відповідачем вказано Білоцерківський відділ державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ), однак відповідно до Постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 905/386/18 зазначено, що відповідачем у справах за позовом про звільнення майна з-під арешту є боржник або особа, в інтересах якої накладено арешт на майно у виконавчих провадженнях.

Позивачем не зазначено доказів порушення прав позивача саме Білоцерківським відділом державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області ЦМУ МЮ (м. Київ).

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних Справ від 03.06.2016 № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» передбачено, що позов про зняття арешту з майна може бути пред`явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI)

Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Викладене узгоджується із висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 14.08. 2019 року у справі № 519/77/18, від 15.04.2020 року у справі № 474/106/18 .

А тому, відповідачу слід визначитись з суб`єктивним складом учасників процесу.

Згідно ч. 5 ст.177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 95 ЦПК України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Так, позивачем до матеріалів справи долучено довідку, видану Білоцерківським відділом ДВС у Білоцерківському районі Київської області, з якої вбачається, що за період з 2008 по 2023 роки на примусовому виконанні виконавчі документи про стягнення з ОСОБА_2 не перебувають та до відділу не надходили, однак арешт був накладений у 2003 році, а тому відсутні відомості щодо існування відкритих виконавчих проваджень, боржником в яких був ОСОБА_2 , у зазначений час.

Окрім того в матеріалах справи відсутня інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на яку позивач посилається у позовній заяві.

А також до матеріалів справи не долучено копії свідоцтва про шлюб, укладеного між позивачем та ОСОБА_2 .

Статтею 185 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. позивачу необхідно визначитись з колом та процесуальним статусом осіб, які будуть брати участь у справі.

З урахуванням викладеного, суд вбачає, що позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме: визначитись з колом та процесуальним статусом осіб, які будуть брати участь у справі, обґрунтувати підставу звернення до суду, спосіб захисту та зміст позовних вимог, уточнивши та обґрунтувавши позовні вимоги, а також долучити до матеріалів справи докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Білоцерківського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Київ) про звільнення майна з-під арешту - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали.

Попередити про те, що в разі не усунення недоліків позовної заяви в установлений строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя О. Я. Ярмола