Справа №760/6842/21 2/760/8455/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2023 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю:

секретаря судового засідання Отруби В. В.,

відповідача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовною заявою до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 березня 2021 року для розгляду зазначеної позовної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 26 березня 2021 року вищевказану позовну заяву залишено без руху.

На виконання зазначеної ухвали, 09 квітня 2021 року позивачем надано до суду засвідчені у встановленому чинним законодавством порядку копії всіх документів, що додаються до позовної заяви, та які необхідні для відправки відповідачеві.

12 квітня 2021 року ухвалою суду відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання на 08 червня 2021 року о 12-00 год.

08 червня 2021 року підготовче судове засідання за участю представника позивача ОСОБА_7 , було відкладено на 26 липня 2021 року о 10-00 год. у зв`язку з відсутністю у суду відомостей про належне повідомлення відповідачів про дату, час та місце судового засідання.

26 липня 2021 року підготовче судове засідання за участю представника позивача ОСОБА_7 , було відкладено на 20 жовтня 2021 року о 12-00 год., оскільки відповідачем було подано клопотання про відкладення судового засідання.

20 серпня 2021 року відповідачами подано до суду відзив на позовну заяву.

20 жовтня 2021 року підготовче судове засідання було відкладено у зв`язку з поданням представником позивача ОСОБА_7 клопотання про відкладення, оскільки він викликаний на допит в якості свідка до Офісу Генерального прокурора. Наступне судове засідання призначено на 25 січня 2022 року об 11-00 год.

25 січня 2022 року підготовче судове засідання за участю представника позивача ОСОБА_7 , відповідача ОСОБА_1 та представника відповідача ОСОБА_8 , було відкладено на 06 квітня 2022 року об 11-30 год. у зв`язку з відсутністю у суду доказів про поінформованість інших відповідачів про наявність справи у суді.

06 квітня 2022 року справу було знято з розгляду у зв`язку з бойовими діями у передмісті м. Києва та Київської області, та призначено наступне судове засідання на 12 жовтня 2022 року об 11-30 год.

12 жовтня 2022 року до суду надійшло клопотання представника позивача ОСОБА_7 про відкладення судового засідання у зв`язку з тим, що його мобілізовано до лав ЗСУ та ним призупинено свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, тому позивачем вирішується питання щодо залучення іншого представника. Враховуючи зазначене клопотання, судом було відкладено судове засідання на 01 грудня 2022 року о 12-30 год.

01 грудня 2022 року до участі в справі вступив новий представник позивача - адвокат Губський К. О., який просив відкласти підготовче судове засідання у зв`язку з необхідністю ознайомитися з матеріалами справи. Судом було задоволено клопотання про відкладення розгляду справи та призначено наступне судове засідання на 27 березня 2023 року об 11-30 год.

27 березня 2023 року підготовче судове засідання за участю відповідача ОСОБА_1 було відкладено на 04 травня 2023 року о 14-00 год. у зв`язку з неявкою в судове засідання позивача та його представника.

04 травня 2023 року у підготовчому судовому засідання за участю представника позивача ОСОБА_9 та відповідача ОСОБА_1 , ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва відмовлено у задоволенні клопотання відповідача ОСОБА_1 про призначення експертизи, та відкладено розгляд справи до 04 липня 2023 року о 12-00 год., для надання стороною позивача доказів, які підтверджують право користування спірною квартирою.

04 липня 2023 року у підготовчому судовому засіданні за участю відповідача ОСОБА_1 було відкладено розгляд справи до 07 серпня 2023 року об 11-00 год. у зв`язку з тим, що через систему «Електронний суд» надійшло клопотання представника позивача про перенесення судового засідання у зв`язку із прийняттям участі в іншій справі.

07 серпня 2023 року представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, від нього повернувся конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою». Водночас, через систему «Електронний суд» знову подав до суду клопотання про перенесення судового засідання у зв`язку з прийняттям участі у іншій справі.

Відповідач ОСОБА_2 в підготовчому судовому засіданні наголосив, що за весь час слухання справи позивач жодного разу в судове засідання не з`явився, представник позивача повторно не цікавиться станом розгляду справи.

Вислухавши думку відповідача, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом установлено, що справа в провадженні Солом`янського районного суду міста Києва перебуває з березня 2021 року.

За період розгляду справи, позивач, будучи повідомленим належним чином про дату, час та місце судових засідань належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи розписками його представника та рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, жодного разу не з`явився у призначені судові засідання, участь у справі відбувалася через представників.

Представник позивача повторно не з`явився у судове засідання, надаючи перевагу іншим справам, подавав клопотання про перенесення розгляду цієї справи.

Таким чином, двічі поспіль у судові засідання, які були призначені на 04 липня 2023 року та 07 серпня 2023 року позивач в судові засідання не з`явився, явку представника не забезпечив. Клопотання, які надійшли до суду від представника позивача про перенесення судових засідань у зв`язку із зайнятістю в інших судових засіданнях не містили доказів дійсної зайнятості останнього.

Згідно із статтею 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, справа тривалий час перебуває на розгляді в суді, її розгляд неодноразово відкладався, позивач та його представник, будучи повідомленими про дату і час розгляду справи, двічі поспіль не з`явилися у судові засідання, заяву про розгляд за їх відсутності не надано.

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України визначено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Отже, правове значення у цьому випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Аналогічний висновок викладений в постановах Верховного Суду від10 лютого 2022 року у справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 20 червня 2022 року у справі № 607/2015/17 (провадження № 61-19391св21), від 26 квітня 2023 року у справі № 758/14353/17 (провадження № 61-2650св23).

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Європейський суд з прав людини дотримується позиції, що проявляти ініціативу щодо своєчасного розгляду справи повинен саме позивач.

Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Частинами першою, другою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Враховуючи викладене, а також той факт, що позивач протягом двох років перебування справи в провадженні на жодне з одинадцяти судових засідань не з`явився, про які повідомлявся належним чином, водночас, його представник, будучи повідомленим про дату і час розгляду справи, двічі поспіль не з`явився у судові засідання, з клопотанням про розгляд справи за його відсутності не звертався, суд приходить до висновку про недобросовісне користування стороною позивача своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи, а тому зважаючи на повторну неявку позивача та його представника в судове засідання, позовну заяву слід залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, останній має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України).

З огляду на викладене, керуючись статтями 13, 223, 257, 260, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про визнання осіб такими, що втратили право користування житловим приміщенням залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга на ухвали суду подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Л. М. Ішуніна