ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/110/21
провадження № 6/753/604/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" жовтня 2023 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Шаповалова К.В., розглянувши подання приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Назара Васильовича про примусове проникнення до житла боржника ОСОБА_1 ,-

ВСТ АНОВИВ:

у жовтні 2023 року ПВ ВО м. Києва Павлюк Н.В. звернувся до Дарницького районного суду міста Києва із поданням про примусове проникнення до житла боржника ОСОБА_1 , у рамках виконавчого провадження № 66336646 по виконанню рішення суду №753/110/21 від 06 травня 2023 року у справі за позовом АТ "Кристалбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Згідно із протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 25 жовтня 2023 року заяву передано судді Шаповаловій К.В. Фактично заяву було передано судді 26 жовтня 2023 року.

Вивчивши матеріали поданої до суду заяви, суддя приходить до наступного висновку.

Частиною першою статті 439 ЦПК України передбачено, що питання про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної особи або особи, у якої знаходиться майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, або дитина, щодо якої є виконавчий документ про її відібрання, при виконанні судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) вирішується судом за місцезнаходженням житла чи іншого володіння особи або судом, який ухвалив рішення за поданням державного виконавця, приватного виконавця.

Згідно із статтею 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу.

Як вбачається із позовної заяви, вона подана до суду від імені приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Н.В.

Частиною шостою статті 14 ЦПК України передбачено, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Якщо реєстрація електронного кабінету у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суперечить релігійним переконанням особи, яка зобов`язана його зареєструвати відповідно до цієї частини, передбачені цим Кодексом процесуальні наслідки звернення до суду такою особою без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду не застосовуються за умови, що особа заявила про такі обставини одночасно із поданням відповідного документа шляхом подання окремої обґрунтованої письмової заяви.

Пунктом 2 частини четвертої статті 183 ЦПК України передбачено, що суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.

Окрім того, варто зазначити, що заява подана від імені приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Н.В. на електронну пошту суду без завірення її електронним цифровим підписом.

Відповідно до частини першої статті 14 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства України або на підставі договорів, що визначають взаємовідносини суб`єктів електронного документообігу.

Згідно із частиною другою статті 9 вказаного Закону, порядок електронного документообігу визначається державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності згідно з законодавством.

Відповідно до статті 5 вказаного Закону, електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Згідно із частиною першою статті 7 вказаного Закону, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Таким чином, в розумінні Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оригіналом документа в електронній формі є електронний документ, який має юридичну силу за умови, якщо цей документ відповідає вимогам щодо обов`язкових реквізитів електронного документу законодавства і за своєю формою (форматом) дає змогу довести його цілісність та справжність у порядку, визначеному законодавством. Паперова форма є тільки його візуальною формою і має юридичну силу лише копії електронного документа на папері.

Статтею 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України "Про електронні довірчі послуги". Використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах.

Копія подання про примусове проникнення до житла боржника ОСОБА_1 , подана від імені ПВ ВО м. Києва Павлюка Н.В. не є оригіналом документу, а є електронною копією оригіналу, складеного в паперовому вигляді, вона не скріплена електронно-цифровим підписом виконавця, для її подання не використовувалася підсистема «Електронний суд», що унеможливлює ідентифікацію суб`єкта звернення з поданням, а відтак суд не має можливості пересвідчитися в наявності цивільної процесуальної дієздатності особи, яка надіслала вказаний документ на електронну адресу Дарницького районного суду м. Києва, а подання процесуальних документів шляхом надсилання їх копій через електронну пошту суду чинним ЦПК України не передбачено.

На підставі викладеного та керуючись статтею 183 ЦПК України

У Х В А Л И В:

подання приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Павлюка Назара Васильовича про примусове проникнення до житла боржника ОСОБА_1 - повернути заявнику.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на подання апеляційної скарги з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Шаповалова К.В.