ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Полтава

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

судді-доповідача Триголова В.М.,

суддів: Дорош А.І., Лобова О.А.,

секретар: Кириченко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Московського районного суду міста Харкова від 26 листопада 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса виконавчого округу Харківської області Бабенка Дмитра Анатолійовича , Державного підприємства «СЕТАМ» , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Публічне акціонерне товариство «Альфа-Банк» , приватний нотраоіус Харківського міського нотаріального округу Ушивець Ольга Юріївна , Служба у справах дітей по Московському району Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради , третя особа , яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_3 про визнання недійсними електронних торгів, протоколу електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки , визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на квартиру, скасування запису про реєстрацію права власності на квартиру

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Дмитра Анатолійовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ушивець Ольга Юріївна, в якому з урахуванням неодноразових уточнень просив:

1) визнати недійсними електронні торги з реалізації належного на праві власності ОСОБА_1 нерухомого майна - трикімнатної квартири загальною площею 98,7 кв.м., житловою площею 61,2 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (далі - Квартира), що були оформлені Протоколом № 415328 від 27.06.2019 року, складеним Державним підприємством «Сетам»;

2) визнати недійсним Протокол № 415328 від 27.06.2019 року, складений Державним підприємством «Сетам» за результатами проведення електронних торгів з реалізації належного на праві власності ОСОБА_1 нерухомого майна - Квартири;

3) визнати незаконним Акт приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. від 15.07.2019 року про реалізацію предмета іпотеки - Квартири, при примусовому виконанні у виконавчому провадженні № 58661100;

4) визнати незаконним та скасувати видане приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ушивець О.Ю. 15.07.2019 року за реєстровим номером № 13987 Свідоцтво на ім`я ОСОБА_2 про право власності на майно, що складається з Квартири;

5) скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис № 32398698 від 15.07.2019 року про реєстрацію за ОСОБА_2 права власності на Квартиру.

В обґрунтування позову зазначив, що приватний виконавець Бабенко Д.А. в ході виконавчого провадження з примусового стягнення заборгованості за кредитним договором, боржником в якому є ОСОБА_1 , звернув стягнення на належну ОСОБА_1 . Квартиру шляхом продажу останньої на електронних торгах через ДП «Сетам». Торги відбулись з численним порушенням законодавства України. Ані приватний виконавець Бабенко Д.А., ані ДП «Сетам» не направляло ОСОБА_1 будь-яких документів з приводу виконавчого провадження та електронних торгів. Кредит був отриманий ОСОБА_1 в доларах США, Квартира підпадає під критерії, визначені Законом України «Про мораторії на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», у зв`язку з чим наявна встановлена зазначеним Законом заборона відчуження Квартири. Квартиру було продано за ціною значно нижчою, ніж встановлена судовим рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки (Квартиру). В Квартирі на момент продажу була зареєстрована та проживала малолітня дочка ОСОБА_1 , проте всупереч законодавства України під час реалізації Квартири не було отримано дозволу органу опіки та піклування. Співвласником Квартири є ОСОБА_3 , проте її згоду на продаж Квартири отримано не було, частка боржника у праві власності на Квартиру не виділялась.

ОСОБА_3 також звернулась до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Дмитра Анатолійовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_1 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ушивець Ольга Юріївна, в якому з урахуванням наступних уточнень просить :

1) визнати недійсними електронні торги з реалізації належної на праві власності ОСОБА_1 . Квартири, що були оформлені Протоколом № 415328 від 27.06.2019 року, складеним Державним підприємством «Сетам»;

2) визнати недійсним Протокол № 415328 від 27.06.2019 року, складений Державним підприємством «Сетам» за результатами проведення електронних торгів з реалізації належного на праві власності ОСОБА_1 нерухомого майна - Квартири;

3) визнати незаконним Акт приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. від 15.07.2019 року про реалізацію предмета іпотеки - Квартири, при примусовому виконанні у виконавчому провадженні № 58661100;

4) визнати незаконним та скасувати видане приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ушивець О.Ю. 15.07.2019 року за реєстровим номером № 13987 Свідоцтво на ім`я ОСОБА_2 про право власності на майно, що складається з Квартири;

5) скасувати у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис № 32398698 від 15.07.2019 року про реєстрацію за ОСОБА_2 права власності Квартиру;

6) внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про реєстрацію за ОСОБА_1 права власності на Квартиру.

В обґрунтування позову зазначила, що Квартира була набута ОСОБА_1 під час шлюбу з ОСОБА_3 , у зв`язку з чим зазначене майно є спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .. Під час реалізації Квартири на електронних торгах були порушені її права як співвласника Квартири, оскільки згоду на продаж вказаного майна вона не надавала, частка ОСОБА_1 у праві власності на Квартиру не виділялась.

ОСОБА_2 заперечував проти задоволення позову.

Приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. заперечував проти задоволення позову.

Представник Державного підприємства «Сетам» просив відмовити в задоволенні позову.

Представник Департаменту служб у справах дітей Харківської міської ради надав письмові пояснення, згідно яких позовні вимоги вважає обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Рішенням Московського районного суду міста Харкова від 26 листопада 2021 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Дмитра Анатолійовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Альфа-Банк», ОСОБА_3 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ушивець Ольга Юріївна, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про визнання недійсними електронних торгів, протоколу електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на квартиру, скасування запису про реєстрацію права власності на квартиру - відмовлено повністю.

У задоволенні позову ОСОБА_3 до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенка Дмитра Анатолійовича, Державного підприємства «Сетам», ОСОБА_2 , треті особи: Публічне акціонерне товариство «Альфа-Банк», ОСОБА_1 , приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Ушивець Ольга Юріївна, Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, про визнання недійсними електронних торгів, протоколу електронних торгів, акту про реалізацію предмета іпотеки, визнання незаконним та скасування свідоцтва про право власності на квартиру, скасування запису про реєстрацію права власності на квартиру відмовлено повністю.

В апеляційному порядку рішення суду оскаржив ОСОБА_1 . Скарга мотивована тим, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права та грубо порушені норми процесуального права.

Апелянт вказує, що на час проведення електронних торгів 27.06.2019 року діяв Закон України від 03 червня 2014 року №1304 VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України , наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» , яким запроваджено мораторій на стягнення майна громадян України , наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті, а саме: не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно зі ст. 4 ЗУ «Про заставу» та / або предметом іпотеки згідно зі ст.5 Закону № 898 IV , якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України ( позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами резидентами України в іноземній валюті , та за умови , що таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови , що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно ; загальна площа такого нерухомого житлового майна ( об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв.м для квартири та 250 кв.м для житлового будинку.

Скаржник вказує , що зазначена квартира є єдиним житлом ОСОБА_4 що підтверджується витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно ,що міститься в матеріалах справи, придбана за кошти отримані ОСОБА_1 за споживчим кредитом в іноземній валюті , згідно технічного паспорту на квартиру її загальна площа складає 98,7 кв.м , згоди на відчуження ОСОБА_1 не надавав.

Крім того, вказано , що на час проведення електронних торгів 27.06.2019 року , дитина позивача ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована , проживала та за законом мала право користування квартирою , що знаходиться за адресою : АДРЕСА_1 .

Відтак відчуження квартири та проведення електронних торгів відбулись з порушенням Закону №1304 «Про мораторій на стягнення майна громадян України , наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» , ч.1 ст.203 ЦК України , ч.3 розділу ІІ «Порядку реалізації арештованого майна» затвердженого 29.09.2016 року за №2831/5, ч.3 ст.17 Закону України «Про охорону дитинства» та ч.4 ст.12 Закону України «Про основи соціального захисту бездомних громадян і безпритульних дітей».

Апелянт просить скасувати рішення Московського районного суду міста Харкова від 26 листопада 2021 року та постановити нове, яким позов ОСОБА_1 задовольнити в повному обсязі.

Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, приходить до слідуючого висновку.

Спірна Квартира належала на праві власності ОСОБА_1 на підставі Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 18.11.2008 року, виданого Виконавчим комітетом Московської районної в м. Харкові ради, та була зареєстрована на його ім`я в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації», що підтверджується витягом № 21017769 від 24.11.2008 року (том 1, а.с. 36-37).

Квартира була передана ОСОБА_1 (іпотекодавцем) в іпотеку ПАТ «Укрсоцбанк» (іпотекодержателю) з метою забезпечення виконання ОСОБА_1 зобов`язань за Договором кредиту № 834/18-27/35/7-169 від 05.10.2007 року (далі - Договір кредиту), що підтверджується Іпотечним договором № 834/19-27/35/7-247 від 05.10.2007 року, посвідченим приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Погребним Д.І. 05.10.2007 року, зареєстрованим в реєстрі за № 385 (том 1, а.с. 60-61), Договором про внесення змін № 1 до нього від 02.02.2011 року (том 1, а.с. 62), Договором про внесення змін до нього № 2 від 24.12 2012 року (том 1, а.с. 63).

Рішенням Постійно діючого Третейського суду при асоціації українських банків від 19.08.2014 року, ухваленим в справі № 1091/14, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість за Договором кредиту № 834/18-27/35/7-169 від 05.10.2007 року в сумі 806193,40 грн. та третейський збір в сумі 8461,93 грн. (том 4, а.с. 49-51).

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 17.11.2014 року, постановленою в справі № 755/28858/14-ц, ухвалено видати виконавчий лист на виконання вказаного вище рішення Постійно діючого Третейського суду при асоціації українських банків від 19.08.2014 року у справі № 1091/14 (том 4, а.с. 52-53).

Згідно виконавчого листа, виданого Дніпровським районним судом м. Києва 31.12.2014 року у цивільній справі № 755/28858/14-ц на підставі рішення третейського суду, стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість за договором кредиту в сумі 806193,40 грн. та третейський збір в сумі 8461,93 грн. (том 1, а.с. 173).

В провадженні приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. знаходилось виконавче провадження № 58661100 з примусового виконання виконавчого листа № 755/28858/14-ц, виданого 31.12.2014 року Дніпровським районним судом м. Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості по договору кредиту в сумі 806193,40 грн. та третейського збору в сумі 8461,93 грн., що підтверджується постановою про відкриття виконавчого провадження від 19.03.2019 року (том 1, а.с. 50), постановою про арешт коштів боржника від 19.03.2019 року (том 1, а.с. 52).

В ході вказаного виконавчого провадження приватним виконавцем Бабенко Д.А. винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні, згідно якої призначено ФОП ОСОБА_6 та зобов`язано останню надати письмовий звіт щодо визначення початкової ціни продажу Квартири для проведення електронних торгів (том 1, а.с. 45-46).

В подальшому Державним підприємством «Сетам» 27.06.2019 року проведені електронні торги з продажу Квартири, переможцем яких став ОСОБА_2 , підстава визначення переможця - найвища цінова пропозиція, що підтверджується копією протоколу № 415328 (том 1, а.с. 18-19).

На підставі вказаних торгів приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Бабенко Д.А. складений акт про реалізацію предмета іпотеки від 15.07.2019 року (том 1, а.с. 21-23).

На підставі зазначеного вище акту приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Ушивець О.Ю. видано свідоцтво, згідно якого посвідчено, що ОСОБА_2 належить Квартира, яка придбана ОСОБА_2 та раніше належала ОСОБА_1 .

Відповідно до частин першої п`ятої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Згідно частин першої та другої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизначних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

3 урахуванням цих норм право на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси.

Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установлення вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Відповідно до правового висновку висловленого Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 21 листопада2018року у справі № 465/650/16-ц, провадження №14-356цс18, та від 23 січня2019року у справі № 522/10127/14-ц, провадження № 14-428цс18, правова природа процедури реалізації майна на прилюдних торгах полягає у продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. Ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів - це оформлення договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто правочин.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦІК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (частина перша статті 655 ЦК України).

Частиною четвертою статті 656 ЦК України встановлено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203. 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня2016року № 2831/5.

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через Веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження .

Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

Начальник відділу державної виконавчої служби після отримання проекту заявки та документів щодо передачі майна на реалізацію у строк до трьох робочих днів перевіряє ці документи на відповідність вимогам законодавства, наявність відомостей про місце зберігання й демонстрації майна та у разі виявлення порушень визначає їх перелік та встановлює строк для усунення порушень, який становить не більше трьох робочих днів, а у разі, якщо відповідно до законодавства реалізація майна неможлива, документи щодо передачі майна на реалізацію повертаються державному виконавцю, який їх подав, із зазначенням визначених законодавством підстав, що унеможливлюють реалізацію майна.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

Державне підприємство «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу державної виконавчої служби вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні підготовчих дій з метою проведення електронних торгів, передбачених Законом України «Про виконавче провадження» та Порядком підлягають оскарженню в спосіб, передбачений Законом України «Про виконавче провадження».

Оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦІК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження і не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Для визнання судом електронних торгів недійсними необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, які могли вплинути на результати торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Відповідних висновків дійшов Верховний Суд у постановах від 04 грудня 2019року у справі №201/2257/17-и, провадження № 61-45836св18; від 13 лютого 2020року у справі № 755/984/19, провадження № 61-17935св19; від 08 липня 2020року у справі № 201/18443/17, провадження № 61-530св19; від 13 грудня 2021року у справі № 369/7721/18, провадження № 61-11663св20.

Як вбачається з доводів позовної заяви та апеляційної скарги ОСОБА_1 , він не посилався на будь-які порушення організатором торгів норм Порядку, а обгрунтовував свої вимоги неправомірністю дій державного виконавця, наявністю дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України , наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», та на те , що у спірному майні на час здійснення електронних торгів була зареєстрована ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 )

Проте, дії державного виконавця мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Позивач ОСОБА_1 скористався таким способом захисту прав боржника як оскарження дій виконавця, шляхом звернення із скаргою на дії приватного виконавця Бабенка Д.А., заінтересовані особи: ПАТ «Укрсоцбанк», Державне підприємство «Сетам», в якій ОСОБА_1 заявлялись вимоги про скасування постанов про відкриття виконавчого провадження № 58661100 від 19.03.2019 року, про арешт майна боржника від 20.03.2019 року, про опис та арешт майна боржника від 26.03.2019 року, про призначення суб`єкта оціночної діяльності від 15.04.2019 року, а також про визнання неправомірними дій приватного виконавця Бабенка Д.А. щодо реалізації нерухомого майна через електронні торги у виконавчому провадженні № 58661100 та скасування Акту приватного виконавця Бабенка Д.А. про реалізацію предмета іпотеки.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18.10.2019 року, постановленою у справі № 755/11956/19, в задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 23.01.2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 18.10.2019 року - без змін (том 3, а.с. 85-87).

Ухвалою Верховного Суду від 19.03.2020 року у відкритті касаційного провадження у вказаній справі - відмовлено (том 3, а.с. 88). В обґрунтування відмови у відкритті провадження Верховним Судом зазначено, що з метою виконання рішення третейського суду на підставі виконавчого листа № 755/28858/14-ц, виданого Дніпровським районним судом м. Києва 31.12.2014 року, приватним виконавцем було вчинено всі необхідні дії, передбачені ст. 28 та 57 Закону України «Про виконавче провадження». Враховуючи викладене, суди попередніх інстанцій дійшли правильного висновку про те, що оскаржувані дії приватного виконавця були вчинені відповідно до закону та в межах його повноважень. Враховуючи, що зазначені у касаційній скарзі доводи щодо порушення судами норм матеріального та процесуального права не знайшли свого підтвердження, правильне застосування норм права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, що свідчить про необґрунтованість скарги, а отже відсутні підстави для відкриття касаційного провадження. Вчинення державним виконавцем неправомірних дій чи бездіяльності судом не встановлено.

Посилання ОСОБА_1 на те, що реалізація квартири була здійснена за ціною значно нижчою ніж встановлена судовим рішенням про звернення стягнення на предмет іпотеки, що також є підставою для визнання недійсними електронних торгів, суд відхиляє , адже позивачем не надано суду доказів будь якого оскарження письмового звіту щодо визначення початкової ціни продажу спірної квартири.

Та крім того , суд зазначає, що оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.

Також , колегія суддів відхиляє посилання апелянта на проведення електронних торгів з порушенням вимог законодавства , без відповідного на це дозволу органу опіки та піклування або рішення суду , а також на те, що реалізацією квартири порушено права та інтереси ОСОБА_3 .. Адже , станом на 2019 рік шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірвано (рішенням Московського районного суду м.Харкова від 09 січня 2013 року). Рішення суду , щодо визнання вказаного майна спільним сумісним майном подружжя матеріали справи не містять. Більше того, на підтвердження права користування квартирою ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) суду не надано належних доказів які б свідчили про реєстрацію місця проживання останньої у законному порядку станом на момент продажу квартири , рішення про визначення місця проживання дитини з одним із батьків ОСОБА_1 після розірвання ним шлюбу з ОСОБА_3 за адресою АДРЕСА_1 , суду також не надано.

Як встановлено судом, ОСОБА_1 не довів обставин, на які він посилався як на підставу своїх вимог, оскільки не надав доказів на підтвердження наявності порушень процедури реалізації майна, які могли вплинути на результати електронних торгів, тобто не довів порушення його прав і законних інтересів.

Виходячи з викладеного , суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Вирішуючи спір, який виник між сторонами справи, суд першої інстанції правильно визначився з характером спірних правовідносин та нормами матеріального права, які підлягають застосуванню, повно та всебічно дослідив обставини справи та наявні у справі докази, надав їм належну оцінку, у результаті чого ухвалив законне й обгрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 по суті є аналогічними доводам позовної заяви, зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції та не дають підстав для висновку про неправильне застосування норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішених справи.

За правилом частини першої статті 141 ШТК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України передбачено, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 задоволенню не підлягає, підстав для перерозподілу судового збору супом апеляційної інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 367, 374 ч.1 п.1, 375, 382 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Московського районного суду міста Харкова від 26 листопада 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, касаційна скарга на неї подається безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення.

Головуючий суддя: В.М. Триголов

Судді : А.І.Дорош

О.А. Лобов