Справа № 293/1489/23
Провадження № 2/293/459/2023
УХВАЛА

07 листопада 2023 рокусмт Черняхів

Черняхівський районний суд Житомирської області у складі cудді Лось Л.В., розглянув позовну заяву ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про зменшення розміру аліментів

ВСТАНОВИВ:

18.09.2023 ОСОБА_1 звернувся з позовом до Черняхівського районного суду Житомирської області відповідно до змісту якого просить:

- зменшити розмір аліментів, які стягуються з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі заочного рішення Черняхівського районного суду Житомирської області від 28.05.2020 року у справі № 373/870/18 за заявою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , з (однієї четвертої) частини його заробітку (доходу), але не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно на одну шосту (1/6) заробітку (доходу) платника аліментів щомісячно із дня подання цієї заяви до досягнення дитиною повноліття, але не менше 50% прожиткового мінімуму встановленого на дитину відповідного віку щомісячно, починаючи з дати звернення до суду.

19.09.2023 повторно 09.10.2023 та 24.10.2023 суд у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України звернувся до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області з метою отримання інформації щодо місця проживання ОСОБА_2 .

26.10.2023 на електронну адресу суду за вх№1822 від Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області надійшов лист, згідно якого повідомляється що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , одночасно зазначено, що для перевірки актуальної інформації необхідно звернутися до відповідного органу територіальної громади.

27.10.2023 суд у порядку ч. 6 ст. 187 ЦПК України звернувся до Виконавчого органу Дівичківської територіальної громади з метою отримання інформації щодо зареєстрованого місця проживання ОСОБА_2 .

02.11.2023 на електронну адресу суду за вх.-№1867 від Дівичківської сільської ради надійшов лист, згідно якого повідомляється що ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Вирішуючи питання про прийняття справи до свого провадження, суд дійшов висновку про направлення справи за територіальною підсудністю до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області з наступних підстав.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Аналіз зазначеної норми міжнародного права свідчить, що обов`язково суд повинен бути встановлений законом, тобто кожен має право на розгляд справи компетентним судом, компетентність якого встановлюється тільки законом.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі "Zand v. Austria" вказав, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття "суд, встановлений законом" у частині першій статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів".

Статтею 125 Конституції України визначено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Що відповідає положенням частини 1 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", якою визначено, що судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.

Частиною 2 статті 22 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено, що місцеві загальні суди розглядають цивільні, кримінальні, адміністративні справи, а також справи про адміністративні правопорушення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом.

Частиною першою статті 27 ЦПК України, яка визначає правила підсудності, встановлено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.

Так, територіальна підсудність справи певному суду визначається за такими критеріями: по суб`єкту, по місцю, по правовідносинам. Є два види визначення підсудності: а) однозначно визначена законом підсудність б) альтернативна підсудність.

Щодо однозначного визначення підсудності, то процесуальним законом визначено підсудність за загальним правилом: за зареєстрованим місцем проживання/перебування відповідача. Така підсудність (ст.27 ЦПК України) встановлюється імперативно для всіх цивільних справ, окрім тих, для яких встановлено виключну підсудність (ст.30 ЦПК України), або конкретно передбачено іншу підсудність (ст.28, ст. 29 ЦПК України ). Щодо альтернативного визначення підсудності, то це означає, що у певних, конкретно передбачених законом випадках (і розширене тлумачення неприпустиме) позивачу надається право вибору підсудності: або за загальним правилом, встановленими ст. 27 ЦПК України, або за підсудністю, визначеною альтернативно в ст. 28 ЦПК України.

Як видно зі змісту поданого позову, позивач - ОСОБА_1 , звертається до суду з позовною вимогою прозменшення розміру аліметів.

У той же час відповідно до інформації, отриманої судом у порядку ч.6 ст. 187 ЦПК України, відповідач ОСОБА_2 , відповідно до повідомлення Дівичківської сільської ради, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, оскільки у даному випадку позивач звертається до суду з позовною вимогою про зменшення розміну аліментів, то при визначенні підсудності справи необхідно керуватись положеннями ч. 1 ст. 27 ЦПК України та враховувати саме місце реєстрації відповідача.

З огляду на викладені вище обставини, суд дійшов висновку, що Черняхівський районний суд Житомирської області не є судом встановленим законом, в розумінні ст. 27 ЦПК України, оскільки в межах територіальної юрисдикції вказаного суду не знаходиться відповідач за пред`явленим позовом.

Отже, з огляду на положення статті 27 ЦПК України, вказана справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області.

Недотримання правил територіальної юрисдикції (підсудності) є порушенням процесуального закону, який є підставою для скасування рішення з направленням справи на розгляд за встановленою законом підсудністю (ч. 1ст. 378 ЦПК України).

Відповідно до пункту 1 статті 31 Цивільного процесуального кодексу України суд передає справу на розгляд іншому суду, зокрема, якщо справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

Частиною 3 вказаної статті визначено, що передача справи на розгляд іншого суду за встановленою цим Кодексом підсудністю з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої цієї статті, здійснюється на підставі ухвали суду не пізніше п`яти днів після закінчення строку на її оскарження, а в разі подання скарги - не пізніше п`яти днів після залишення її без задоволення.

За таких обставин, враховуючи, що відповідач, зареєстрований за адресою, яка не відноситься до територіальної підсудності Черняхівського районного суду Житомирської області, справу слід передати на розгляд до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області, за загальними правилами підсудності згідно вимог ст. 27 ЦПК України.

Згідно ст. 32 ЦПК України спори між судами про підсудність не допускаються. Справа, передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 31 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона надіслана.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.27,31,32,258-260,353 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зменшення розміру аліментів, передати за територіальною підсудністю до Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області (08400, м. Переяслав-Хмельницький, вул. Б.Хмельницького, 65).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала складена та підписана 07.11.2023

Суддя Людмила ЛОСЬ