ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/7102/23 Справа № 203/4865/22 Суддя у 1-й інстанції - Казак С.Ю. Суддя у 2-й інстанції - Ткаченко І. Ю.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2023 року Дніпровський Апеляційний суд у складі: головуючого - судді Ткаченко І.Ю.

суддів - Деркач Н.М., Пищиди М.М.,

розглянувши у спрощеному позовному провадженні в м. Дніпро цивільну справу

за позовом ОСОБА_1 до Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м.Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Державного підприємства «СЕТАМ» про розірвання договору купівлі-продажу

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 29 травня 2023 року, -

В С Т А Н О В И В:

12 грудня 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищезазначеним позовом, в обґрунтування якого посилався на те, що Шевченківський відділ державної виконавчої служби у м.Полтаві Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції через ДП «СЕТАМ» продавав легковий автомобіль Nissan Maxima, 2000 р.в., зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , Він вирішив придати вказаний автомобіль та подав заявку, сплативши на рахунок ДП «СЕТАМ» гарантійний внесок в розмірі 3915 грн., ставши учасником під №21. 26.07.2022 року на відкритому аукціоні відбулись електронні торги, згідно протоколу №574425 переможцем яких став він, придбавши автомобіль за ціною 78300 грн. 03.08.2022 року, з урахуванням додаткової винагороди організатору торгів, ним було сплачено кошти в сумі 74385 грн. На підставі протоколу електронних торгів державним виконавцем було складено акт про проведені електронні торги, який затверджено начальником відділу. Після звернення до Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м. Полтаві Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції щодо видачі придбаного автомобіля йому було повідомлено, що саме ДП «СЕТАМ» відповідає за збереження майна, його цілісність та комплектацію і повинен видати майно. Після звернення до представників ДП «СЕТАМ» йому було повідомлено, що вони передають майно в такому стані, як отримали, а саме: зачинене, без допуску до салону автомобіля, до моторного відсіку, багажного відділення. В подальшому йому було надано доступ до автомобіля. Ним було проведено поверхневий огляд та викликано спеціаліста з відкриття зачинених автомобілів. Після підписання акту прийому-передачі, він отримав дозвіл на залучення фахівця, отримав доступ до салону автомобіля та виготовлені спеціалістом ключі запалу. Після того, як він вирушив до ТСЦ, транспортний засіб через кілька кілометрів зупинився внаслідок несправної коробки передач. Після проведеної діагностики спеціалістами йому було рекомендовано перевірити рівень масла, провести заміну диска зчеплення, а також вказано на відсутність компресора кондиціонера, частини вихлопної труби, луснутий диск, пробитий радіатор. Вказані дефекти не було вказано у характеристиці лоту №574425. Таким чином, на час участі в електронних торгах та підписання акту прийому-передачі, йому, як покупцю, не було повідомлено про існування дефектів та пошкоджень автомобіля, що свідчить про порушення його прав, як споживача, при укладання договору купівлі-продажу. З 20.08.2022 року по 07.09.2022 року він був змушений проводити ремонт коробки передач транспортного засобу. Тільки 09.09.2022 року зареєструвався о ТСЦ з метою переоформлення останнього на своє ім`я. Цього ж дня йому було видано свідоцтво про реєстрацію та нові номерні знаки. Ознайомившись з даними в свідоцтві, він звернув увагу на те, що не вказана реєстрація газового обладнання, яке було зазначено в характеристиці лоту №574425.

Посилаючись на те, що він, як покупець, виконав всі вимоги, сплатив кошти за придбане майно та витрати, пов`язані з його придбанням, а виконавча служба, як продавець, реалізувала автомобіль, який не відповідає характеристикам майна, виставленого на торгах, знаходилось в непридатному для користування стані та не відповідало зазначеним характеристикам лоту, позивач просив суд розірвати договір купівлі-продажу Nissan Maxima, 2000 р.в., зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 , укладеного за результатами проведення 26.07.2022 року електронних торгів, стягнувши з Шевченківського відділу державної виконавчої служби сплачені кошти в сумі 74385 грн., а також стягнувши з ДП «СЕТАМ» сплачені в якості гарантійного внеску кошти в сумі 3915 грн. (а.с.1-5).

Рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 29 травня 2023 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Шевченківського відділу державної виконавчої служби у м.Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, Державного підприємства «СЕТАМ» про розірвання договору купівлі-продажу відмовлено повністю (а.с.142-147).

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_1 , звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просив рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити його позовні вимоги в повному обсязі (а.с.150-152).

В порядку ст. 360 ЦПК України, від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому посилаючись на безпідставність та необґрунтованість доводів апеляційної скарги, просили її залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Судом першої інстанції встановлено, що у Шевченківському відділі державної виконавчої служби у м. Полтаві Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) (на теперішній час Шевченківський відділі державної виконавчої служби у м.Полтаві Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції) на примусовому виконанні у відділі перебувало зведене виконавче провадження №67259891 про стягнення з ОСОБА_2 на користь стягувачів коштів в сумі 80040 грн. 57 коп.

В рамках вказаного зведеного виконавчого провадження державним виконавцем 25.10.2021 року було описано та арештовано майно боржника ОСОБА_2 , а саме: автомобіль Nissan Maxima, 2000 р.в., зеленого кольору, д.н.з. НОМЕР_1 .

Суб`єктом оціночної діяльності ПП «Центр незалежної оцінки та експертизи» 19.01.2022 року було складено звіт про незалежну оцінку майна, згідно якого ринкова вартість автомобіля визначена в сумі 78300 грн.

16.06.2022 року державним виконавцем на адресу ДП «СЕТАМ» подано заявку на реалізацію арештованого майна.

26.07.2022 року було проведено електронні торги, участь у яких приймав ОСОБА_1 та був зареєстрований під №21, який став переможцем торгів, придбавши транспортний засіб за стартовою ціною 78300 грн.

За результатами торгів було складено та підписано протокол №574425 від 26.07.2022 року.

В подальшому, з урахуванням додаткової винагороди організатору торгів, позивачем було сплачено кошти в сумі 74385 грн. та 05.08.2022 року на підставі протоколу електронних торгів державним виконавцем було складено акт про проведені електронні торги, який затверджено начальником відділу.

В своєму позові та письмових поясненнях позивач посилався на те, що після придбання автомобіля в ньому було виявлено несправність коробки передач, відсутність компресора кондиціонера, частини вихлопної труби, луснутий диск, пробитий радіатор. Вказані дефекти не було вказано у характеристиці лоту №574425. Також він мав намір придбати автомобіль з газовим обладнанням. Придбаний ним автомобіль дійсно був з газовим обладнанням. Проте, його наявність також не відображена в характеристиках до лоту та мала бути відображена певна реєстрація в технічному паспорті.

Перевіряючи відповідні доводи, а також заперечення відповідачів, суд врахував, що вирішуючи питання про прийняття участі в торгах, позивач у відповідності до положень пункту 5 розділу ІІ зазначеного вище Порядку мав можливість звернутись до зберігача майна ДП «СЕТАМ» з приводу огляду виставленого на торги майна, а останнє забезпечити демонстрацію майна протягом трьох робочих днів з дня отримання відповідного звернення.

Проте, позивач вказаним правом не скористався.

Також в заявці на реалізацію арештованого майна від 16.06.2022 року, копія якої долучена до відзиву представника виконавчої служби, в характеристиках було зазначено марку, модель, рік випуску, колір, державний номер та номер шасі (кузова, рами) транспортного засобу. Також вказано про відсутність інформації щодо об`єму двигуна, виду пального, пробігу, комплектації та типу кузову. В додатковій інформації відображено, що: «Ключі, технічний паспорт відсутні. Доступ до салону та під капот, багажне відділення відсутній. Технічний стан та комплектацію перевірити неможливо в зв`язку з відсутністю ключів. Передній бампер має сліди ДТП. Пошкоджений задній бампер. Тріщина на лобовому склі. Праве заднє колесо спущене».

Дана інформація також опублікована ДП «СЕТАМ» в характеристиках лоту та позивач мав можливість з нею ознайомитись до прийняття участі в торгах.

З опублікованої інформації щодо майна вбачається, що в ній було зазначено наявні дефекти та несправності, вказано про відсутність технічного паспорту, ключів та можливості доступу під капот, до салону та багажного відділення, відсутність інформації щодо об`єму двигуна, виду пального, пробігу, комплектації та типу кузову.

Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд 1 інстанції виходив із того, що відповідачами було відображено всю наявну інформацію щодо транспортного засобу. В свою чергу позивач, приймаючи участь в торгах з реалізації майна, що здійснюється в примусовому порядку, маючи інформацію, щодо відсутності технічної документації на автомобіль та ключів від нього, що позбавляло можливості його повного огляду та опису на предмет всіх технічних характеристик, наявної комплектації, встановленого обладнання та його реєстрації, скритих дефектів та несправностей, мав розуміти можливі потенційні ризики купівлі такого майна. Проте, від участі у торгах не відмовився, погодившись із запропонованими умовами продажу. Передбачені законом підстави для розірвання договору купівлі-продажу відсутні.

Колегія суддів повністю погоджується з висновками суду 1 інстанції.

Згідно ч.1 ст.48 Закону України «Про виконавче провадження» звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації (пред`явленні електронних грошей до погашення в обмін на кошти, що перераховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця).

Частинами 1,2,5 ст.56 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника.

У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язково зазначаються: 1) якщо опису підлягає земельна ділянка - її розмір, цільове призначення, наявність комунікацій тощо; 2) якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира - загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріал стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди, ідентифікатор закінченого будівництвом об`єкта (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до проведення опису); 3) якщо опису підлягає транспортний засіб - марка, модель, рік випуску, об`єм двигуна, вид пального, пробіг, комплектація, потреба у ремонті, колір тощо; 4) якщо опису підлягає об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості - ідентифікатор об`єкта будівництва (закінченого будівництвом об`єкта) (для об`єктів, яким присвоєно ідентифікатор до проведення опису).

Відповідно до ч.ч.3,4 ст.57 Закону України «Про виконавче провадження» для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, об`єктів незавершеного будівництва, майбутніх об`єктів нерухомості, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.

У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна.

Згідно ч.1 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження» майно, на яке накладено арешт, крім майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону, передається на зберігання боржникові або іншим особам (далі - зберігач), що призначені виконавцем у постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника, під розписку. Копія постанови видається боржнику, стягувачу, а якщо обов`язок щодо зберігання майна покладено на іншу особу - також зберігачу. Якщо опис і арешт майна здійснювалися на виконання рішення про забезпечення позову, виконавець передає арештоване майно на зберігання боржнику або його представнику (якщо інше не зазначено в судовому рішенні або якщо боржник відмовився приймати майно на зберігання).

Частинами 1,2,4 ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною.

Порядок проведення електронних аукціонів визначається Міністерством юстиції України.

Порядок реалізації майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону, крім цінних паперів, визначається Міністерством юстиції України за погодженням із Міністерством фінансів України та Національним банком України. Порядок реалізації цінних паперів визначається Національною комісією із цінних паперів та фондового ринку за погодженням з Міністерством юстиції України, а іншого майна - Міністерством юстиції України.

Стаття 650 ЦК України закріплює такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, якими повинні встановлюватись особливості укладення цих договорів.

До цього зводиться і норма ч.4 ст.656 ЦК України, згідно з якою до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Відповідно до ст.650-1 ЦК України сторони договору можуть погодити перелік запевнень, що надаються стороною або сторонами щодо обставин, які мають значення для укладення, виконання або припинення такого договору.

Сторона, яка умисно або з необережності надала іншій стороні неправдиві запевнення про обставини, що мають значення для укладення, виконання або припинення договору, зобов`язана відшкодувати стороні, яка покладалася на такі запевнення, збитки, завдані у зв`язку з неправдивістю таких запевнень, якщо інше не передбачено договором.

Згідно ч.ч.1,2 ст.651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання.

Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

У разі розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин суд, на вимогу будь-якої із сторін, визначає наслідки розірвання договору виходячи з необхідності справедливого розподілу між сторонами витрат, понесених ними у зв`язку з виконанням цього договору.

Порядок і особливості продажу арештованого майна на електронних торгах визначений Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29.09.2016 року (далі Порядок).

Пунктами 1,2 розділу ІІ Порядку встановлено, що реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження».

Організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Також згідно п.2 розділу ІІ Порядку заявка на реалізацію арештованого майна повинна містити, окрім іншого, такі дані: вид майна (зазначається відповідно до категорій, які використовуються на Веб-сайті); найменування майна, включаючи назву моделі, модифікації та інші складові найменування, які зазначаються згідно з реєстраційною, технічною та іншою документацією або наявними позначками на самому майні; відомості про майно, яке передається на реалізацію, його склад, характеристики, опис, включно з інформацією про явні дефекти, відсутні елементи, обмежену функціональність (додатково зазначається інформація, визначена пунктами 6-10 розділу ІІІ цього Порядку); місцезнаходження майна (для нерухомого майна точна поштова адреса, для рухомого адреса зберігача); відомості про зберігача майна (найменування, фактична та юридична адреси, телефон, електронна адреса).

Пунктом 5 розділу ІІ Порядку передбачено, що виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім`ї або інші особи, у тому числі Організатор.

Організатор призначається зберігачем рухомого майна, що підлягає реалізації відповідно до цього Порядку, крім випадків, коли це майно не може бути передано на зберігання Організатору з об`єктивних причин без пошкодження його функціональних властивостей, цілісності та зовнішнього вигляду (складні верстати, механізми, устаткування тощо). Організатор забезпечує транспортування такого майна до місця зберігання.

Зберігач зобов`язаний забезпечити належні умови зберігання майна відповідно до властивостей такого майна, торговельно-технологічних, санітарно-гігієнічних і протипожежних норм, його демонстрацію та передачу переможцю електронного аукціону (аукціону за фіксованою ціною).

Зберігач забезпечує демонстрацію майна протягом трьох робочих днів з дня отримання звернення від зацікавленої особи.

Згідно п.3 розділу ІІІ Порядку організатор вносить до Системи інформацію про майно та формує лот аукціону (інформаційне повідомлення про електронний аукціон (аукціон за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується Системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).

Пунктом 4 розділу Х Порядку визначено, що після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.

Підписаний та скріплений печаткою приватного виконавця або затверджений начальником відділу державної виконавчої служби акт виконавець видає або надсилає переможцеві електронних торгів не пізніше наступного робочого дня з дня його затвердження.

Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством (п.8 розділу Х Порядку).

Отже, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на торгах, яка полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на торгах, тобто є правочином.

В обґрунтування своїх вимог, ОСОБА_1 посилався на те, що після придбання автомобіля в ньому було виявлено несправність коробки передач, відсутність компресора кондиціонера, частини вихлопної труби, луснутий диск, пробитий радіатор. Вказані дефекти не було вказано у характеристиці лоту №574425. Також він мав намір придбати автомобіль з газовим обладнанням. Придбаний ним автомобіль дійсно був з газовим обладнанням. Проте, його наявність також не відображена в характеристиках до лоту та мала бути відображена певна реєстрація в технічному паспорті.

Перевіряючи відповідні доводи, суд 1 інстанції правильно наголосив, що вирішуючи питання про прийняття участі в торгах, позивач у відповідності до положень пункту 5 розділу ІІ зазначеного вище Порядку мав можливість звернутись до зберігача майна ДП «СЕТАМ» з приводу огляду виставленого на торги майна, а останнє забезпечити демонстрацію майна протягом трьох робочих днів з дня отримання відповідного звернення. Проте, вказаним правом не скористався.

В заявці на реалізацію арештованого майна від 16.06.2022 року, копія якої долучена до відзиву представника виконавчої служби, в характеристиках було зазначено марку, модель, рік випуску, колір, державний номер та номер шасі (кузова, рами) транспортного засобу. Також вказано про відсутність інформації щодо об`єму двигуна, виду пального, пробігу, комплектації та типу кузову. В додатковій інформації відображено, що: «Ключі, технічний паспорт відсутні. Доступ до салону та під капот, багажне відділення відсутній. Технічний стан та комплектацію перевірити неможливо в зв`язку з відсутністю ключів. Передній бампер має сліди ДТП. Пошкоджений задній бампер. Тріщина на лобовому склі. Праве заднє колесо спущене».

Дана інформація також опублікована ДП «СЕТАМ» в характеристиках лоту та позивач мав можливість з нею ознайомитись до прийняття участі в торгах.

З опублікованої інформації щодо майна вбачається, що в ній було зазначено наявні дефекти та несправності, вказано про відсутність технічного паспорту, ключів та можливості доступу під капот, до салону та багажного відділення, відсутність інформації щодо об`єму двигуна, виду пального, пробігу, комплектації та типу кузову.

Таким чином, відповідачами було відображено всю наявну інформацію щодо транспортного засобу. В свою чергу позивач, приймаючи участь в торгах з реалізації майна, що здійснюється в примусовому порядку, маючи інформацію, щодо відсутності технічної документації на автомобіль та ключів від нього, що позбавляло можливості його повного огляду та опису на предмет всіх технічних характеристик, наявної комплектації, встановленого обладнання та його реєстрації, скритих дефектів та несправностей, мав розуміти можливі потенційні ризики купівлі такого майна. Проте, від участі у торгах не відмовився, погодившись із запропонованими умовами продажу.

При цьому, будь-яких порушень вимог Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку під час проведення виконавчих дій, організації та проведення торгів судом не встановлено.

Колегія суддів звертає увагу, що будь-яких належних та допустимих доказів наявності на момент придбання автомобіля несправностей, які зазначені в позові, суду не представив. Надані фотознімки такими доказами судом не визнаються, оскільки з останніх неможливо пересвідчитись в наявності відповідних несправностей, часу та причин їх виникнення. В той час, як з моменту придбання автомобіля та до моменту звернення до суду автомобіль перебував в користуванні позивача більше 4-х місяців.

Наведені у апеляційній скарзі доводи були предметом дослідження в суді першої інстанції із наданням відповідної правової оцінки всім фактичним обставинам справи, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд апеляційної інстанції.

Доводи апеляційної скарги в їх сукупності зводяться невірного розуміння скаржником вимог чинного законодавства та власного тлумачення характеру спірних правовідносин, що не може бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а спрямовані на переоцінку доказів, яким суд дав належну правову оцінку, повно та всебічно встановивши обставини справи.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд першої інстанції належним чином дослідив зібрані у справі докази, правильно встановив характер спірних правовідносин та фактичні обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які б були обов`язковою підставою для скасування чи зміни рішення суду.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення про відмову у задоволені позову. Підстав для скасування даного рішення за доводами апеляційної скарги немає.

Керуючись ст. 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 29 травня 2023 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів в передбаченому законом порядку.

Судді: