Справа № 626/3423/23
Провадження № 2-с/626/38/2023
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

02.11.2023 року м. Красноград

Суддя Красноградського районного суду Харківської області Дудченко В.О., розглянувши заяву представника боржника Державного підприємства «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур Національної академії аграрних наук України Романенка Д.М. про скасування судового наказу №626/2924/23, виданого 25.09.2023 року за заявою ОСОБА_1 про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Державного підприємства «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур НААН України,

ВСТАНОВИВ:

На електронну адресу Красноградського районного суду Харківської області 31.10.2023 року надійшла сканована заява за підписом представника боржника ДП «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур НААН України Романенка Д.М. про скасування судового наказу у справі №626/2924/23, виданого 25.09.2023 року за заявою ОСОБА_1 про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Державного підприємства «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур НААН України.

Електронний підпис на заяву про скасування судового наказу накладений іншим представником ДП «ДГ «Красноградське» ДУ Інституту зернових культур НААН України адвокатом Корольовим Іллею Миколайовичем, що підтверджується Протоколом створення та перевірки кваліфікаційного та удосконаленого електронного підпису.

Заява про скасування судового наказу мотивована тим, що наведена інформація у довідці ДП «ДГ «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур Національної академії аграрних наук України, яка надана до суду стягувачем, не відповідає дійсності, оскільки згідно звіту про нарахування ЄСВ заробітна плата нараховувалась ОСОБА_1 лише за перший квартал 2023 року.

Дослідивши заяву про скасування судового наказу, суд дійшов такого висновку.

Судовим наказом від 25.09.2023 року стягнуто з ДП «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур НААН України на користь ОСОБА_1 нараховану, але не виплачену заробітну плату станом на 01.09.2023 року в сумі 340245,56 грн та судовий збір на користь держави в розмірі 268,40 грн.

Вимоги до форми і змісту заяви про скасування судового наказу визначені статтею 170 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу має містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника (для фізичних осіб - громадян України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.

Заява про скасування судового наказу не містить інформації про наявність чи відсутність у боржника електронного кабінету в ЕСІТС.

Крім того суд зазначає, що відповідно до ч. 4 ст. 170 ЦПК України заява підписується боржником або його представником.

На скановану заяву за підписом представника боржника Державного підприємства «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур Національної академії аграрних наук України Романенка Д.М. накладений електронний підпис іншого представника боржника адвоката Корольова І.М.

18 жовтня 2023 року був введений в дію Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» від 29 червня 2023 року№ 3200-IX.

Він передбачає обов`язкову наявність електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі з 18 жовтня 2023 року зокрема для адвокатів ( ч.6 ст.14 ЦПК України).

Згідно ч. 2 ст. 14 ЦПК України позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів.

За ч. 6 ст.14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

За правилами встановленими ч. 8 ст. 14 ЦПК України-реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Згідно з ч. 5, 6 ст. 43 ЦПК України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до ч. 8, 9 ст. 43 ЦПК України, якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

05 жовтня 2021 року офіційно почали функціонувати підсистеми «Електронний кабінет» та «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку і на час воєнного стану функціонування цих підсистем не зупинялося.

Суд звертає увагу, що надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, з 18 жовтня 2023 року звернення адвоката представника сторони у справі, до суду, у тому числі щодо подачі процесуальних документів (заяв, клопотань) має відбуватися в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом через підсистему «Електронний кабінет», але не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

При цьому, суд наголошує, що обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через «Електронний кабінет», є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя, тому що носить елемент правової дисципліни, яких законодавець зобов`язав обов`язково зареєструватися користувачами цих підсистем.

Судом встановлено, що представником боржника саме адвокатом Корольовим І.М., а не представником ОСОБА_2 , було підписано електронним підписом заяву про скасування судового наказу та подано її в електронній формі на офіційну електронну адресу Красноградського районного суду Харківської області, а не через «Електронний суд» у відповідності до ч. 8 ст. 14 ЦПК України.

Однак надсилання адвокатом процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд» за умови обов`язкової попередньої реєстрації офіційної електронної адреси («Електронного кабінету») та з обов`язковим використанням такою особою власного електронного цифрового підпису.

Крім того відповідно до пункту 5 частини 3 статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу повинна містити зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Звертаючись до суду із заявою про скасування судового наказу представник боржника вказує, що інформація зазначена у довідці ДП «ДГ «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур Національної академії аграрних наук України, яка надана стягувачем до суду, не відповідає дійсності, оскільки згідно звіту про нарахування ЄСВ заробітна плата нараховувалась ОСОБА_1 лише за перший квартал 2023 року.

Разом з тим, судовий наказ видано судом на підставі довідки ДП «ДГ «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур НААН України №53 від 13.09.2023 року, яка підписана в.о. директора Кобосом І.О., у якій зазначено суму заробітної плати, станом на 01.09.2023 року, належної до виплати ОСОБА_1 .

А отже, усупереч пункту 5 частини 3 статті 170 ЦПК України заява про скасування судового наказу не містить зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача.

Відтак, слід дійти висновку, що заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам пунктів 2 та 5 частини 3 статті 170 ЦПК України.

Згідно частини 6 статті 170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

З огляду на викладене, заява представника боржника Державного підприємства «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур Національної академії аграрних наук України Романенка Д.М. про скасування судового наказу підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Керуючись статтею 170 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника боржника Державного підприємства «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур Національної академії аграрних наук України Романенка Д.М. про скасування судового наказу №626/2924/23, виданого 25.09.2023 року за заявою ОСОБА_1 про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати з Державного підприємства «Дослідне господарство «Красноградське» Державної установи Інституту зернових культур НААН України - повернути без розгляду.

Ухвала суду може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя