06.11.2023
Справа 643/2564/22
Провадження 2/642/795/23
У ХВ АЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 листопада 2023 року м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова

у складі головуючого судді Гримайло А.М.

за участю секретаря Борсук В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Ленінського районного суду м.Харкова за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом керівника Салтівської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, -

в с т а н о в и в:

Керівник Салтівської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради 21 лютого 2022 року звернувся до Московського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати.

Згідно розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» територіальна підсудність Московського районного суду м.Харкова змінена на Октябрський районний суд м.Полтави.

Згідно акту передачі справ від 20 вересня 2022 року вище вказану справу передано з Московського районного суду м. Харкова до Октябрського районного суду м.Полтави , яка зареєстрована Октябрським районним судом м. Полтави 24 квітня 2023 року за Вх № 26467.

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 25.04.2023 року цивільну справу направлено за підсудністю до Ленінського районного суду м. Харкова.

30.05.2023 цивільна справа № 643/2564/22 надійшла до Ленінського районного суду м.Харкова.

Цього ж дня, вищевказана цивільна справа за допомогою автоматизованої системи розподілу справ, була розподілена на суддю Гримайло А.М.

Ухвалою Ленінського районного суду м.Харкова від 02.06.2023 року справу прийнято до провадження та вирішено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

У судове засідання представник позивача не з`явився, в позові просив суд розглянути справу без участі представника позивача.

Відповідач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією актового запису про смерть №9998 від 06.07.2019, наданий на запит суду Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 03.11.2023 року.

Відповідно до ст. 247 ч.2 ЦПК України, суд вважає, що клопотання можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до такого.

Тобто, позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача, який на час звернення позивача до суду вже помер.

Статтею 48 ЦПК України передбачено, що сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

За змістом ч.1 ст. 47 ЦПК України, здатність особисто здійснювати цивільні процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (цивільна процесуальна дієздатність) мають фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи.

Виходячи з вищевикладеного, стороною у справі може бути лише особа, яка має цивільну процесуальну правоздатність і цивільну процесуальну дієздатність.

Згідно з ч. 4 ст. 25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у день її смерті.

Відповідно до ст.55 ЦПК України, уразі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Процесуальне правонаступництво це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку з вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки право попередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

З наведеного вбачається, що вказана норма закону підлягає застосуванню виключно в разі, коли відповідач на момент відкриття провадження мав цивільну процесуальну дієздатність, однак помер після відкриття провадження у цивільній справі.

Тобто правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку статті 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі.

Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі.

У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі.

Отже, процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому незалежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні.

Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливе шляхом залучення правонаступника померлої сторони (учасника) та лише за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства, є порушенням прав, свобод та інтересів третіх осіб.

Законодавець зберігає за кредитором право вимоги у разі смерті боржника. У такому випадку відбувається правонаступництво, яке є транслятивним, тобто таким, що переносить права та обов`язки на нового боржника.

Загальні правила пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців визначається, зокрема статтею 1281 ЦК України, що не підлягають зміні нормами процесуального законодавства.

Згідно з абзацом 1 частини другої статті 1282 ЦК України вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. Наведене дає підстави для висновку, що у Кодексі визнається право кредитора на вимогу до спадкоємців.

Отже, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи можливе в порядку ст. 55 ЦПК України шляхом залучення правонаступника, а не заміни відповідача, однак лише за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі.

Дана позиція підтверджується висновками Верховного Суду у постанові від 14 лютого 2018 року у справі №310/10284/15-ц (провадження №61-2717св18), у постанові від 25 квітня 2018 року у справі № 381/3844/15-ц (провадження № 61-9568св18), у постанові від 26 червня 2019 року у справі №161/13138/15-ц, у постанові від 26 червня 2019 року по справі №234/7927/16-ц, у постанові від 16 травня 2018 року по справі №183/4229/14-ц.

Також, Верховний Суд у постанові від 26 червня 2019 року у справі №161/13138/15-ц дійшов висновку, що судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що на час пред`явлення до суду позову позивачем, відповідач помер. Верховний суд вказав, що обґрунтованим та таким, що відповідає вимогам цивільного процесуального закону є висновок суддів про закриття справи, оскільки відповідно до статті 37 (на цей час 55) ЦПК України правонаступництво можливе шляхом залучення правонаступника, а не заміни відповідача у справі, за умови, що фізична особа померла після відкриття провадження у справі. Доводи касаційної скарги, що суд повинен був вирішити питання про процесуальне правонаступництво є безпідставними, оскільки цивільний процесуальний закон не передбачає пред`явлення позову до фізичної особи, яка померла, яка не є правоздатною у зв`язку зі смертю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі вищевикладеного, оскільки судом встановлено, що відповідач по справі помер до подання позовної заяви до суду, тобто процесуальна правоздатність відповідача на час подання позовної заяви припинилась, а процесуальне правонаступництво не допускається, оскільки пред`явлення позову до померлої особи не допускається, суд вважає за необхідне провадження по справі закрити.

При цьому позивачу слід роз`яснити його право звернутись із позовом до суду безпосередньо до спадкоємців відповідача.

Згідно п.5 ч.1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається у разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

Виходячи з вищевикладеного, позивачу слід повернути 2481 грн. 00 коп. судового збору, сплаченого ним при подачі даного позову до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 247,255,256 ЦПК України, п.5 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір", суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі за позовом керівника Салтівської окружної прокуратури міста Харкова в інтересах держави в особі Харківської міської ради до ОСОБА_1 про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати - закрити.

Повернути Харківській обласній прокуратурі судовий збір в сумі 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одна) грн. 00 коп., який сплачений відповідно до платіжного доручення № 186 від 01 лютого 2022 року.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова шляхом подачі протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя А.М. Гримайло