Справа № 944/6744/23
Провадження №2/944/1386/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06.11.2023 рокум.Яворів

Суддя Яворівського районного суду Львівської області Матвіїв І.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Івано-Франківської селищної ради Львівської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійсним правочинів, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, витребування майна з чужого незаконного володіння,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Івано-Франківської селищної ради Львівської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійсним правочинів, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, витребування майна з чужого незаконного володіння.

Згідно з відповіддями з ЄДДР №291980, 291990 від 26.10.2023, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 зареєстровані за адресою: АДРЕСА_2 .

Ознайомившись із позовними матеріалами на предмет відповідності їх нормам Цивільного процесуального кодексу України, які регулюють порядок дотримання заявником вимог щодо подачі та форми позовної заяви, суддя дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Нормами статей 175 та 177 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, відповідно до ч.4 ст.177 Цивільного процесуальногокодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із п. 9 ч. 1 ст.176 Цивільного процесуального кодексу України ціна позову у позовах про визнання права власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві власності визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 ст. 6 цього Закону передбачено, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно зі ст.4 Законом України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з позовної заяви, позивач звернувся до суду з майновою вимогою про визнання права власності на нерухоме майно.

З позовної заяви встановлено, що позивачем визначено ціну позову в сумі 206415,84 грн, виходячи з ціни зазначеної в договірі дарування та купівлі продажу майна.

Згідно із п.2 ч.1 ст.176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 серпня 2020 року у справі N 910/13737/19 (провадження N 12-36гс20) зазначено, що "майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості -визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зіспору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2019 року у справі N 907/9/17, провадження N 12-76гс18). Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці".

Разом з тим, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2014 року за № 358 «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов`язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства», термін (строк) дії звіту про оцінку майна, визначається оцінювачем на власний розсуд, але не може бути більшим, аніж шість місяців з дати оцінки.

Так, визначена позивачем ціна позову у розмірі 206415,84 грн. не підтверджується звітом про оцінку майна станом на момент подання позовної заяви до суду. Позов подано до суду 24.10.2023. Відповідно позивачу необхідно долучити до позову актуальний звіт про оцінку майна для встановлення дійсної вартості майна та ціни позову.

Отже враховуючи викладене, позивачу необхідно належним чином визначити ціну позову з урахуванням дійсної вартості майна, що витребовується та доплатити судовий збір із розрахунку 1 відсоток ціни позову та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (12405 грн).

Окрім того, у постанові Верховного Суду від 18 вересня 2023 року у справі № 758/5118/21 Об`єднана палата Касаційного цивільного суду, забезпечуючи єдність судової практики, зазначила, що згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві та більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. До позовних заяв немайнового характеру відносять вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці. Ключовим при визначенні кількості вимог немайнового характеру є питання про те, що слід розуміти під термінопоняттям «вимога» та чи слід враховувати при його визначенні суб`єктний склад правовідносин, зокрема кількість відповідачів у справі. Ані ЦПК України, ані Закон України «Про судовий збір» не містять норм, які б давали змогу зробити висновок, що законодавець хоче встановити більш сприятливі наслідки у вигляді сплати судового збору в меншому розмірі для випадків, коли позивач об`єднує вимоги до кількох відповідачів в одному позові. Таким чином, під час тлумачення термінопоняття «вимога» у такому разі має враховуватися, крім предмета та підстави позову, також суб`єктний склад правовідносин (кількість співвідповідачів). Отже, навіть за умови пред`явлення однорідних вимог немайнового характеру, пов`язаних між собою однією і тією ж підставою виникнення та поданими доказами, судовий збір щодо кожного відповідача слід визначати окремо.

Також слід зазначити, що оформлення реквізитів організаційно-розпорядчої документації та порядок їх розташування мають відповідати Національному стандарту України Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003, затвердженому наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07 квітня 2003 року № 55 (далі - ДСТУ 4163-2003).

Водночас, позивачем разом з позовною заявою подано копії документів які не є завіреними належним чином.

Згідно з п.5.27 «Національного стандарту України. Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003», затверджений Наказом Держспоживстандарту України №55 від 07.04.2003 року, відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Згідно з ч.1 ст.185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175-177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладені вище обставини, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.175, 177, 185, 258 261 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Івано-Франківської селищної ради Львівської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спалкування за законом, визнання нерухомого майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання недійсним правочинів, скасування державної есєтраціїправа власності на нерухоме майно, витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху.

Встановити позивачу строк десять днів з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків.

В разі не усунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає. Відповідно до ч.2 ст.353 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.М.Матвіїв