У Х В А Л А

30.10.2023 Справа №607/15860/23

Провадження №2/607/3095/2023

м. Тернопіль

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Кунець Н.Р.,

з участю секретаря судового засідання Ковбасюк М.В.

представника позивача адвоката Тришака О.Г.

представника відповідача адвоката Дубового А.М.

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі судових засідань Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Тришак Олег Григорович про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Тришак Олег Григорович до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є спільній частковій власності, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Тришак О.Г. до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є спільній частковій власності

Ухвалою судді Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 29.08.2023 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

27.10.2023 представник позивач ОСОБА_1 адвокат Тришак О.Г. через подав суду заяву про зміну предмету позову, у якій просить вважати позовні вимоги наступними: 1. Провести поділ житлового будинку АДРЕСА_1 Тернопільського району Тернопільської області. 2. Виділити ОСОБА_1 в приватну власність новоутворений житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 65.2 м. кв. до складу якого визначити: коридор №2-1 пл. 7,1 м.кв., коридор №2-2 пл. 3,5 м.кв., житлова кімната №2-3 пл. 18.5 м. кв., житлова кімната №2-4 пл. 13,0 м.кв., санвузол №2-5 пл. 2,9 м.кв., житлова кімнати №2-6 пл. 11,1 м.кв., кухня №2-7 пл. 9,1 м.кв., літня кухня лт. Д, хлів лт. Г, погріб Пг-1. 3. Виділити ОСОБА_2 в приватну власність новоутворений житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами загальною площею 217,2 кв. до складу якого визначити: коридор площею 14,9 кв.м., під № 1-1; кладова площею 1,7 кв.м., під № 1-2; коридор площею 9,5 кв.м., під № 1-3; кухня площею 18,4 кв.м., під № 1-4; житлова кімната площею 16,7 кв.м., під № 1-5; коридор площею 6,7 кв.м., під № 1-6; сан. вузол площею 0,8 кв.м., під № 1-7; ванна площею 4,3 кв.м., під № 1-8; житлова кімната площею 11,7 кв.м., під № 1-9; житлова кімната площею 24,8 кв.м., під № 1-10. коридор площею 10,7 кв.м., під № 3-1; житлова кімната площею 17,8 кв.м., під № 3-2; житлова кімната площею 19,6 кв.м., під № 3-3; житлова кімната площею 18,4 кв.м., під № 3-4; житлова кімната площею 20,8 кв.м., під № 3-5; сан. вузол площею 2,0 кв.м., під № 3-6; житлова кімната площею 18,7 кв.м., під № 3-7; літня кухня, під літ. «Б»; хлів, під літ. «В»; господарська будівля, під літ. «Ж»; погріб під літ. «Пг2»; септик, під літ. «С». 4. Припинити право спільної часткової власно ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на житлового будинку АДРЕСА_1 , Тернопільського району Тернопільської області.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Тришак О.Г. просила прийняти до розгляду заяву про зміну предмету позову.

Представник відповідача ОСОБА_2 адвокат Дубовий А.М. у судовому засіданні не заперечив з приводу прийняття до розгляду заяви про зміну предмету позову.

Заслухавши пояснення учасників справи, ознайомившись із заявою по зміну предмету позову, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Частиною 1 ст. 5 ЦПК України передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Принцип диспозитивності цивільного судочинства визначений у статті 13 ЦПК України, вимагає від суду розглядати справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Процесуальні права та обов`язки сторін визначені статтею 49 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 49 ЦПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви.

Заява про зміну предмета позову має відповідати загальним вимогам щодо форми та змісту позовної заяви, викладеним у статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Під час вивчення матеріалів заяви про зміну предмету позову встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 175, 177 ЦПК України, зокрема:

1. Згідно ч. 4 ст. 177 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 3 ст. 176 ЦПК України, у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Разом з тим, позивачем до заяви про зміну предмету позову не додано документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Як вбачається з заяви про зміну предмету позову, позивач просить змінити предмет позову та заявляє одну вимогу майнового характеру здійснити поділ житлового будинку АДРЕСА_2 та одну вимогу немайнового характеру припинити право спільної часткової власності.

Розміри ставок судового збору визначені у Законі України «Про судовий збір».

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем, справляється судовий збір в розмірі 1-го відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1073,60 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (13420 грн.).

Відповідно до ч. 1 ст. 176 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна.

Як слідує з висновку по вартість майна виконаного оцінювачем ОСОБА_3 29.06.2022, вартість житлового будинку АДРЕСА_2 становить 471 300 грн.

Таким чином, за вимогу про поділ житлового будинку, яка є вимогою майнового характеру, позивачу необхідно сплатити судовий збір, у відповідності до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у розмірі 4 713 грн.

Водночас, при зверненні до суду з даним позовом 23.08.2023 позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 2 396,50 грн, що вбачається із квитанції ТАСКОМБАНК від 22.08.2023.

Беручи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку, що за вимогу про поділ житлового будинку, яка є вимогою майнового характеру позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 2 316,50 грн (4 713 грн 2 396,50 грн).

Окрім цього, відповідно до вимог п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою або фізичною особою підприємцем, сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму працездатних осіб (1073,60 грн).

Відтак за вимогу про припинення права спільної часткової власності, яка є вимогою немайнового характеру, позивачу необхідно сплатити 1073,60 грн судового збору.

Відповідно до ч. 9 ст. 10 ЦПК України, якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Враховуючи те, що цивільний процесуальний закон не містить норм, що регулюють наслідки недотримання форми та змісту заяви в порядку частини 3 статті 49 ЦПК України, суд дійшов висновку за можливе застосувати аналогію закону та відповідно до статті 185 ЦПК України заяву про встановлення факту родинних відносин, залишити без руху.

Відповідно до ч. 1 ст.185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищенаведені вимоги закону, заяву про зміну предмету позову слід залишити без руху і надати позивачу строк п`ять днів з дня вручення ухвали для усунення вищевказаних недоліків, зокрема:

- доплатити судовий збір за майновою вимогою про поділ житлового будинку у розмірі 2 316,50 грн; сплатити судовий збір за немайновою вимогою про припинення права спільної часткової власності, у розмірі 1073,60 грн та подати суду оригінал платіжних документів про сплату судового збору.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 49, 175, 177, 185 ЦПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Тришак Олег Григорович про зміну предмету позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Тришак Олег Григорович до ОСОБА_2 про виділ у натурі частки із майна, що є спільній частковій власності залишити без руху, надавши позивачу строк п`ять днів з дня отримання копії ухвали суду, для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити, що якщо позивач не усуне недоліки заяви про зміну предмету позову у строк, встановлений судом, заява залишається без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяН. Р. Кунець