Справа № 303/8083/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2023 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у складі судді Полянчука Б.І., при секретарі Варваринець Н.Я., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності.

01.01.2023 до суду надійшла заява від представника позивача адвоката Радь І.І. про залишення позову без розгляду.

Позивач та його представник у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Неявка позивача та його представника в судове засідання не перешкоджає суду вирішити питання щодо залишення позову без розгляду, оскільки ч.1 ст.223 ЦПК України передбачає, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Водночас судом встановлено, що обставини, які передбачені ч.2 ст.223 ЦПК України та були би підставою для відкладення розгляду справи відсутні.

Представник відповідача - адвокат Когут М.М. у судовому засіданні заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду, оскільки відповідачем пред`явлено зустрічний позов.

Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

З`ясувавши всі обставини справи та перевіривши їх доказами суд приходить до наступного.

Як передбачено ст.2 ч.3 п.5 ЦПК України, однією з основних засад цивільного судочинства є диспозитивність.

Згідно з ч.3 ст.13 ЦПК України, учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Згідно п. 5 ч. 1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Подання заяви про залишення позову без розгляду є безумовним правом позивача, не суперечить чинному законодавству, не порушує права, свободи та інтереси учасників цивільного процесу.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності необхідно залишити без розгляду у зв`язку з поданням представником позивача заяви про залишення позову без розгляду.

Крім того, ОСОБА_2 20.10.2023 подав зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про зобов`язання здійснити дії.

Згідно з ч.ч.2,3 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Беручи до уваги, що позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності залишено без розгляду, тобто на теперішній час в провадженні суду відсутня цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності, тому прийняття зустрічного позову ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання здійснити дії неможливе, оскільки таке буде суперечити вимогам ч.ч. 2, 3 ст.193 ЦПК України.

Таким чином, судом встановлено, що зустрічна позовна заява суперечить вимогам ч.2 ст.193 ЦПК України, тому її слід повернути заявнику на підставі ч.3 ст.194 ЦПК України.

Водночас, суд вважає, що право ОСОБА_2 на звернення з позовом до суду не обмежується, оскільки він має можливість подати до суду позов в загальному порядку.

Керуючись ст.ст. 5, 13, 193-194, 223, 257, 258-261, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності - залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про зобов`язання здійснити дії - повернути позивачу ОСОБА_2 .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України.

Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту ухвали.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена в день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій ст.358 ЦПК України.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 02.11.2023.

Суддя