БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

«02» листопада 2023 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі: судді Василишина В.О., розглянувши у порядку письмового провадження (без повідомлення учасників справи) заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішення суду у справі

№ 759/18856/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання права спільної сумісної власності, визнання права власності та поділ спільного майна колишнього подружжя,

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебувала зазначена цивільна справа.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 06 вересня

2023 року позовні вимоги задоволено частково.

19 вересня 2023 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду, в якій просить виправити описку у резолютивній частині рішення суду вказавши: визнати об`єктом права спільної сумісної власності колишнього подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 , а такожу порядку поділу майна колишнього подружжя визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/4 частину квартири

АДРЕСА_1 .

Питання про виправлення описки у рішенні суду у даному випадку вирішується у порядку письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 269 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущену в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичної помилки.

Відповідно до положень частини другої статті 269 ЦПК України питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала. За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудність. Проте якщо неправильне визначення стягнутої суми було наслідком, наприклад, застосування закону, який не підлягав застосуванню, підстав для виправлення арифметичних помилок немає (пункт 19 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі»).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

Порушені у заяві питання не стосуються виправлення описки, а мають наслідком зміну змісту судового рішення.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки, оскільки наведені відповідачем у заяві обставини є підставою для оскарження судового рішення в апеляційному порядку.

На підставі викладеного та керуючись статтями 260, 269 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Київського апеляційного суду області протягом п`ятнадцяти днів з дня складення ухвали.

Суддя В.О.Василишин