Справа № 211/6780/23
Провадження № 2/211/2788/23
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

07 листопада 2023 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Сарат Н.О., розглядаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до російської федерації в особі міністерства юстиції рф про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до російської федерації в особі міністерства юстиції рф про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, в якому просить: стягнути з держави носійка федерація розмір відшкодування майнової шкоди завданої внаслідок експропріацією в рахунок відшкодування майнової шкоди, завданої експропріацією російської федерації природних ресурсів українського народу під час незаконної збройної агресії проти України в розмірі 672421 дол. США 18 центів, що в перерахунку на національну валюту України становить 24583718,34 грн.. та моральної шкоди в розмірі 35000 євро, що в перерахунку на національну валюту України становить 1259300 грн., а всього 25843018,34 грн.

Згідно з ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Тому, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Порядок звернення до суду за судовим захистом врегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов.

Згідно ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом.

Позовна заява за формою та змістом повинна відповідати вимогам ст.ст. 175,177 ЦПКУкраїни та іншим вимогам, встановленим законом.

Зі змісту позовної заяви, вбачається, що позивач зареєстрований в Голованівського районі смт. Завалля. На сьогоднішній день на смт. Завалля поширюється територіальна юрисдикція Гайворонського районного суду. Справа повинна розглядатись за місцем його проживання. Таким чином справа підсудна Гайворонському районному суду Кіровоградської області. Однак з позовом звертається до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, не обґрунтовуючи свої вимоги в цій частині.

Крім того, в прохальній частині позову, не зазначає на чию саме користь просить стягнути матеріальну та моральну шкоду.

У позовній заяві позивач, посилаючись на п. 22 ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір», зазначає, що звільнений від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Згідно пункту 22 частини 1статті 5Закону України"Просудовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах за позовами до держави-агресора Російської Федерації про відшкодування завданої майнової та/або моральної шкоди у зв`язку з тимчасовою окупацією території України, збройною агресією, збройним конфліктом, що призвели до вимушеного переселення з тимчасово окупованих територій України, загибелі, поранення, перебування в полоні, незаконного позбавлення волі або викрадення, а також порушення права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач обґрунтовує завдану йому матеріальну та моральну шкоду самим фактом збройної агресії іншої держави відносно України та експропріацією природних ресурсів українського народу, що, в свою чергу, не пов`язане з його вимушеним переселенням з тимчасово окупованих територій України, загибеллю, пораненням, перебуванням в полоні, незаконним позбавленням волі або викраденням, чи порушенням його права власності на рухоме та/або нерухоме майно.

Таким чином, відсутні підстави вважати позивача таким, що в силу вимог закону звільнений від сплати судового збору.

Згідно з п.п.2 п.1 ч.2 ст.4Закону України"Просудовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлена ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач просить стягнути із російської федерації майнову шкоду в розмірі 24583718,34 грн та моральну шкоду в розмірі 1259300 грн., а всього 25843018,34 грн, та 1259300 грн. в рахунок моральної шкоди, а отже до сплати позивачем підлягає судовий збір у розмірі13420,00 гривень.

При цьому слід зауважити, що вимога про відшкодування моральної шкоди, визначена у грошовому вимірі, є майновою вимогою, а отже, судовий збір підлягає стягненню як за вимогу майнового характеру (ВС/КЦС від 28 листопада 2018р. у справі № 761/11472/15-ц). Відповідно до п. 12 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами і доповненнями, у випадках об`єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог.

В порушення наведеного до позовної заяви позивачем не долучено доказів сплати ним судового збору.

Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Довг.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155

Банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача UA0004647

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу (назва суду, де розглядається справа).

Так, відповідно до ч. 3 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема:1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 2)зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 3)виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 4) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Крім цього, ч. 5 ст. 177 ЦПК України визначає, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Позивач вказав, що ціна позову у цій справі становить 25843018,34 грн та складається з матеріальної шкоди у сумі 24583718,34 грн і моральної шкоди у сумі 1259300 грн.

Разом з тим обґрунтований розрахунок сум, що стягуються, позивач у позовній заяві не зазначив.

Процедура визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії рф, починаючи з 19.02.2014, встановлена Порядком визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії РФ, затвердженим постановою КМУ № 326 від 20.03.2022 (в редакції постанови КМУ № 951 від 22.07.2022).

Визначення шкоди та збитків здійснюється окремо, зокрема за напрямом втрати надр - напрям, що включає втрати надр, завдані самовільним їх користуванням. Основні показники, які оцінюються: обсяг самовільного, зокрема незаконного, користування надрами; збитки, завдані внаслідок самовільного користування надрами.

Визначення збитків від самовільного, зокрема незаконного, користування надрами здійснюється відповідно до методики, затвердженої наказом Міндовкілля за поданням Держгеонадр за погодженням з Мінреінтеграції.

Відповідальними за визначення збитків за наведеним показником є Держгеонадра.

Однак позивач обґрунтований розрахунок завданої йому матеріальної шкоди з дотриманням вимог зазначених вище нормативно-правових актів у позовній заяві не зазначив.

При цьому загальновідомим є факт, що у зв`язку з самовільним користування надрами заподіюються збитки у частині: 1) втрати вартості корисної копалини; 2) неотримання (недоотримання) коштів рентної плати за користування надрами та інших обов`язкових платежів до державного та місцевих бюджетів; 3) витрат держави на рекультивацію ділянки надр, порушених внаслідок незаконного видобування корисних копалин; 4) вартості адміністрування встановлення факту самовільного користування надрами, розрахунку розміру збитків та притягнення осіб до відповідальності.

Зокрема, для розрахунку розміру збитків, заподіяних внаслідок самовільного видобування корисних копалин на тимчасово окупованій території розраховується об`єм (кількість) самовільно видобутих запасів корисних копалин родовищ (ділянок надр), виходячи з річної продуктивності видобутку корисної копалини, визначеної протоколом ДКЗ України (ДКЗ СРСР, УТКЗ) та періоду тимчасової окупації.

Також у разі виявлення в зв`язку з тимчасовою окупацією території України факту самовільного користування надрами, виду корисної копалини, періоду та фактичного об`єму самовільного користування надрами за відсутності виданого в установленому порядку спеціального дозволу на користування надрами розмір збитків, заподіяних внаслідок самовільного видобування корисних копалин на тимчасово окупованій території здійснюється із застосуванням формули для підконтрольної території.

Разом з тим позивач не конкретизував, яким саме чином завдана йому матеріальна шкода та не здійснив розподіл розміру завданої йому шкоди в залежності від виду такої шкоди.

Крім цього, при визначенні розміру завданої моральної шкоди позивач послався на рішення Європейського суду з прав людини, якими було визначено компенсацію за моральні страждання в аналогічних справах. Однак обґрунтування розміру компенсації моральної шкоди, завданої саме позивачеві та унаслідок протиправних дій саме відповідача, у позовній заяві не зазначене.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

При таких обставинах, відповідно до ст. 185 ЦПК України, заява підлягає залишенню без руху з зазначенням недоліків заяви та наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до російської федерації в особі міністерства юстиції рф про відшкодування матеріальної та моральної шкоди - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали.

Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення вказаних в ухвалі суду недоліків, у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною та повертається позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в частині розміру судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Суддя: Н. О. Сарат