233 № 233/2391/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2023 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі: головуючого судді Каліуш О. В., за участі секретаря судового засідання Хомеріки Ю. С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Дружківської міської військової адміністрації Донецької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Дружківської міської військової адміністрації Донецької області, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому просить: визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка була зареєстрована на момент смерті за адресою: АДРЕСА_1 , та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач послався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його баба ОСОБА_3 , яка до смерті постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 .

Після її смерті відкрилася спадщина у виді житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки площею 3,52 га, кадастровий номер :11:000:0046, розташованої за адресою: Донецька область, Краматорський район, Кіндратівська сільська рада, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

На вказане спадкове майно ОСОБА_3 склала заповіт, згідно із яким земельну ділянку заповіла йому ОСОБА_1 , а все інше майно, яке виявиться належним їй на день смерті, в чому б воно не заключалося, та де б не знаходилося, та на все на що вона матиме право за законом та взагалі належний їй житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_2 .

Заповіт посвідчено державним нотаріусом Костянтинівської державної нотаріальної контори Сівяковою Г. П. 14 червня 2022 року та зареєстровано в реєстрі за № 1-62.

Спадкоємців, які мають право на обов`язкову частку в спадщині, у ОСОБА_3 немає.

Для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 він звернувся до приватного нотаріуса Разумовой Т. П., але остання надала йому роз`яснення, згідно із якими, він не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк та вважається таким, що спадщину не прийняв, тому йому необхідно звернутися до суду за визначенням додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Він не подав заяву про прийняття спадщини своєчасно, оскільки Костянтинівська територіальна громада знаходиться в зоні бойових дій. Крім того, постановою КМУ № 209 від 06.03.22 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (пункт 3) було встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. Таким чином, звертаючись 12 травня 2023 року до нотаріуса він був впевнений в тому, що не порушив встановлені строки.

Однак 09 травня 2023 року КМУ прийняв постанову № 469 «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо нотаріату, державної реєстрації та функціонування державних електронних інформаційних ресурсів в умовах воєнного стану», якою продовження строків було скасовано.

Наразі він бажає оформити свої спадкові права на спадкове майно та вважає, що пропустив строк на прийняття спадщини з поважних причин, тому просить визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини три місяці.

Відповідачка ОСОБА_2 надала заяву про повне визнання позовних вимог ОСОБА_1 (а.с.56).

Відповідач Дружківська міська військова адміністрація Донецької області відзив на позовну заяву ОСОБА_1 не подав.

Ухвалою судді Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 24.05.2023 прийнято позовну заяву ОСОБА_1 до Костянтинівської міської військової адміністрації, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини та відкрито провадження у справі. Справу призначено у підготовче засідання, відповідачам встановлені строки на подання заяви по суті (а.с.16).

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 22.06.2023 підготовче засідання відкладено, витребувано у приватного нотаріуса Краматорського районного нотаріального округу Миросєді В. М. відомості зі спадкового реєстру про наявність спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_3 , яка на момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ; з відділу реєстрації виконавчого комітету Дружківської міської військової адміністрації відомості про те, з ким на момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_3 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.29-30).

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 20.07.2023 підготовче засідання відкладено, повторно направлено приватному нотаріусу Краматорського районного нотаріального округу Миросєді В. М., відділу реєстрації виконавчого комітету Дружківської міської військової адміністрації копію ухвали суду від 22.06.2023 для виконання (а.с.42).

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 14.08.2023 за клопотанням позивача ОСОБА_1 замінено відповідача Костянтинівську міську військову адміністрацію на належного відповідача Кіндратівську сільську раду Донецької області (а.с.60-61).

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 07.09.2023 за клопотанням позивача ОСОБА_1 замінено відповідача Кіндратівську сільську раду Донецької області на належного відповідача Дружківську міську військову адміністрації Донецької області (а.с.78-79).

Ухвалою Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області від 04.10.2023 закрито підготовче провадження у цій справі, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с.92-93).

Позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, матеріали справи містять заяву про розгляд справи у його відсутність.

Відповідачка ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленою про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилася, матеріали справи містять заяву про розгляд справи у її відсутність.

Представник відповідача Дружківської міської військової адміністрації, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, причини неявки не повідомив, відзив на позовну заяву не подав, його неявка згідно із ст. 223 ЦПК України не перешкоджає розгляду справи.

Судом на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши всі обставини у справі та перевіривши їх доказами, суд прийшов до таких висновків.

Судом установлено, що 14 червня 2022 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким зробила таке розпорядження:

-належну їй земельну ділянку площею 3,52 га, кадастровий номер :11:000:0046, що розташована за адресою: Донецька область, Костянтинівський район, Кіндратівська сільська рада, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

-все останнє її майно, яке виявиться їй належним на день її смерті, в чому б воно не заключалося, та де б воно не знаходилося, та все на що вона матиме право за законом та взагалі належний їй житловий будинок номер чотири, що розташований по АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Заповіт посвідчено державним нотаріусом Костянтинівської державної нотаріальної контори та зареєстровано у реєстрі за № 1-62 (а.с.9-10).

ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Осикове Краматорського району Донецької області у віці 84 роки померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , яке видано 13.10.2022 Добропільським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Покровському району Донецької області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) а.с.8.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою (ч.1). Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу) (ч.2).

За положеннями статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина на все її майно, у тому числі на земельну ділянку площею 3,52 га, кадастровий номер :11:000:0046, що розташована за адресою: Донецька область, Костянтинівський район, Кіндратівська сільська рада, цільове призначення для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.13).

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є спадкоємцем майна ОСОБА_3 за заповітом від 14.06.2022 р/№1-62.

За положеннями статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1). Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї (ч.3).

Згідно з довідкою виконавчого комітету Дружківської міської ради № 01-16/2239 від 21.07.2023, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . Інші зареєстровані особи, на момент смерті ОСОБА_3 , відсутні за вищевказаною адресою (а.с.52). Зазначена обставина виключає прийняття позивачем як спадкоємцем спадщини у порядку ч.3 ст.1268 ЦК України.

Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

При цьому, суд не вбачає підстав для застосування постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 відповідно до якої на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, з огляду на таке.

Основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (частина друга статті 4 ЦК України).

Актами цивільного законодавства України є також постанови Кабінету Міністрів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням цього Кодексу або іншому закону, застосовуються відповідні положення цього Кодексу або іншого закону (частина четверта статті 4 ЦК України).

У доктрині приватного права зауважується, що ієрархія актів цивільного законодавства може базуватися на їх юридичній силі (вимір по вертикалі). Вона поширюється, по-перше, на співвідношення закону та підзаконних актів та, по-друге, на співвідношення Конституції та законів (як кодифікованих, так і інших (поточних)). Одночасно слід визнати існування ієрархії між ЦК як кодифікованим законом та іншими (поточними) законами, що регулюють цивільні відносини. Ця ієрархія базується на визнанні ЦК основним актом цивільного законодавства (вимір ієрархії по горизонталі) (див. Цивільний кодекс України: науково-практичний коментар. Т. 1: Загальні положення. Особи / за ред. І. В. Спасибо-Фатєєвої. - Харків: ЕКУС, 2020. - С. 45).

Стосовно виміру ієрархії актів цивільного законодавства по горизонталі, то в статті 4 ЦК України закріплюється пріоритет норм ЦК (як основного регулятора приватних відносин) над нормами інших законів. Причому, що такий спосіб вирішення колізії норм ЦК із нормами інших законів, із констатацією пріоритету норм ЦК над нормами інших законів, підтримувався, зокрема, Конституційним Судом України (див. рішення від 13 березня 2012 року у справі № 5-рп/2012), Верховним Судом України (див. постанову Верховного Суду України від 30 жовтня 2013 року у справі № 6-59цс13, постанову Верховного Суду України від 16 грудня 2015 року у справі № 6-2023цс15), Великою Палатою Верховного Суду (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 червня 2021 року в справі № 334/3161/17 (провадження № 14-188 цс 20).

Щодо виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, то в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 листопада 2019 року в справі № 490/7071/16-ц (провадження № 61-25815св18).

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (стаття 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (частина перша статті 1273 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції від 06.03.2022).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (статті 1270, 1272 ЦК), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (частина друга статті 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України); законодавець як у статті 1270 ЦК України, так і в інших нормах ЦК України, не передбачає допустимості існування такої конструкції як «зупинення перебігу строку на прийняття спадщини» та можливості в постанові Кабінету Міністрів України визначати інші правила щодо строку на прийняття спадщини; пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» (в редакції від 06.03.2022) суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

Отже, строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , сплив 07 квітня 2023 року.

Згідно з Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру від 06.07.2023 № 73107485 (а.с.49) спадкової справи щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_3 не має.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Вирішуючи питання можливості визначення позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд виходив з тієї обставини, що з початку повномасштабної агресії рф проти України територія майже всієї не окупованої частини Донецької області є територією активних бойових дій, практично всі населенні пункти, навіть ті, в яких безпосередньо не проводяться бойові дії, зокрема, і населені пункту, що належать до Костянтинівської міської територіальної громади та Дружківської міської територіальної громади, піддаються постійним артобстрілам, авіанальотам та бомбардуванням з боку агресора.

Певний час на території міста Дружківка та міста Костянтинівка нотаріальні контори не працювали, приміське та міжміське автотранспортне сполучення було припинене, що є загальновідомим фактом.

Навіть не приймаючи до уваги негативну психоемоційну складову впливу на кожного громадянина України, викликану агресивною війною, зазначені вище обставини суд визнає об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, а тому, вважає, є достатні підстави для визначення позивачу додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин позов належить задовольнити в повному обсязі.

На підставі ст. 1272 ЦК України, керуючись ст. ст. 263-265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) до Дружківської міської військової адміністрації (, адреса: 85114, Донецька область, м. Дружківка, вул. Соборна, буд. 16), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 , адреса: АДРЕСА_1 ) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк три місяці з дня набрання законної сили судовим рішенням для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Осикове Краматорського району Донецької області.

Повний текст рішення складено 02 листопада 2023 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: О. В. Каліуш