БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

«25» жовтня 2023 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань Панек А.С.,

учасники справи:

позивач ОСОБА_1 ,

відповідач ОСОБА_2 ,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позову, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс»,

представник позивача ОСОБА_1 адвокат Оберемко Роман Анатолійович,

представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ТОВ «ФК «Вектор Плюс» - Ковалевський Євген Володимирович;

під час розгляду у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Товариство з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс», про припинення права власності на нерухоме майно, а також про визнання права власності,

в с т а н о в и в:

У грудні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про припинення права власності на нерухоме майно, а також про визнання права власності.

Ухвалою суду від 26 квітня 2022 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 06 березня 2023 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду справи по суті.

У судовому засіданні 25 жовтня 2023 року представник третьої особи ТОВ «ФК «Вектор Плюс» - Ковалевський Є.В. заявив клопотання про залишення даного позову без розгляду з підстав повторної неявки у судове засідання позивача. Інші учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Відповідач ОСОБА_2 неодноразово подавала до суду заяви про розгляд даної справи у її відсутність.

Вислухавши позицію представника третьої особи, перевіривши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що у даній справі призначалося декілька судових засідань.

04 травня 2023 року позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, 02 травня

2023 року представник позивача ОСОБА_3 подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з необхідністю участі в іншому судовому процесі. З підстав заявленого стороною позивача клопотання, судове засідання у даній справі відкладено на 20 червня

2023 року.

20 червня 2023 року позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить зворотне повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.109). Причини неявки позивача суду неповідомлені. З підстав неявки позивача судове засідання у даній справі відкладено на 05 вересня 2023 року.

05 вересня 2023 року позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення з відміткою про особисте отримання судової повістки (а.с.117). 05 вересня 2023 року представник позивача ОСОБА_3 подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з підготовкою мирової угоди по даній справі, а також його відрядженням. З огляду на заявлене стороною позивача клопотання, судом відкладено розгляд справи на 25 жовтня 2023 року.

25 жовтня 2023 року позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчить довідка про доставку електронного листа (а.с.157), надісланого на електронну адресу представника позивача

адвоката Обремка Р.А. З підстав повторної неявки сторони позивача у судове засідання представником третьої особи ТОВ «ФК «Вектор Плюс» - Ковалевським Є.В. заявлено клопотання про залишення даного позову без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 223 Цивільного процесуального кодексу України

(далі ЦПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно із частиною третьою статті 223 ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника), крім відповідача, незалежно від причин неявки.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).

Пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

При цьому слід зазначити, що належне повідомлення та неявка в судове засідання позивача повинна бути повторна, тобто друга поспіль; повідомлення позивача про судове засідання належним чином; відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем про причини його неявки в судове засідання; від позивача не надходила заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року, в якому зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, залишення позову без розгляду, як це передбачено законом, а саме пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на вище викладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення даного позову без розгляду, оскільки позивач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, повторно, тобто двічі поспіль не з`явився, не повідомив про причини неявки, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності. Представник позивача ОСОБА_3 двічі подавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи з тих чи інших підстав. Разом з тим, після закриття судом підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті представник позивача та сам позивач у судові засідання жодного разу не з`явилися. Заяви про розгляд справи у їх відсутності до суду не подано.

Суд звертає увагу на те, що у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 223, 257 ЦПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05 червня 2020 року у справі №910/16978/19 та від 16 жовтня 2020 року у справі № 910/8816/19).

У даному випадку, суд всебічно сприяв учасникам процесу у реалізації ними прав, передбачених цим кодексом, за клопотанням сторони позивача неодноразово відкладав розгляд справи.

Крім того, в Україні діє система публікації відомостей про час та місце розгляду справи в мережі Інтернет на сайті Судова влада і позивач має усі можливості з отримання інформації про розгляд його справи.

Отже, позивач повинен цікавитися ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (наприклад розгляд справи в режимі відеоконференції у порядку статті 212 ЦПК України, у разі неможливості особистої явки до суду).

Відповідно до частини другої статті 257 ЦПК України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

У випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову, суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову (частина дев`ята статті 158 ЦПК України.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 лютого 2022 року вжито заходів забезпечення даного позову у виді арешту земельної ділянки, площею 0,1862 га (кадастровий номер: :01:014:0049), за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 та заборони державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам, іншим особам, яким надане право відповідно до закону посвідчувати правочини щодо відчуження нерухомого майна, проводити реєстраційні дії, направлені на відчуження нерухомого майна, а саме: земельної ділянки, площею 0,1862 га (кадастровий номер: :01:014:0049), по АДРЕСА_1 , у тому числі, посвідчувати правочини щодо відчуження нерухомого майна.

На даний час будь-які підстави для існування заходів забезпечення позову відсутні. Тим більше, представник позивача ОСОБА_1 адвокат Оберемко Р.А. у червні 2023 року звертався до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 21 серпня 2023 року у задоволенні даної заяви відмовлено.

Отже, скасування заходів забезпечення позову у відповідному судовому засіданні не порушить прав та інтересів позивача.

Згідно з частиною одинадцятою статті 158 ЦПК України примірник ухвали про скасування заходів забезпечення позову невідкладно після набрання такою ухвалою законної сили надсилається заявнику, всім особам, яких стосуються заходи забезпечення позову і яких суд може ідентифікувати, а також державним та іншим органам, які повинні були та (або) виконували ухвалу про забезпечення позову, для здійснення ними відповідних дій щодо скасування заходів забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись статтями 223, 257, 260, 353 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 положення частини другої статті 257 Цивільного процесуального кодексу України про те, що після усунення умов, які були підставою для залишення заяви без розгляду, він має право звернутися до суду повторно.

Скасувати заходи забезпечення позову:

- у виді арешту земельної ділянки, площею 0,1862 га (кадастровий номер: :01:014:0049), за адресою: АДРЕСА_1 , що належить ОСОБА_4 ;

- у виді заборони державним реєстраторам, державним та приватним нотаріусам, іншим особам, яким надане право відповідно до закону посвідчувати правочини щодо відчуження нерухомого майна, проводити реєстраційні дії, направлені на відчуження нерухомого майна, а саме: земельної ділянки, площею 0,1862 га (кадастровий номер: :01:014:0049), по АДРЕСА_1 , у тому числі, посвідчувати правочини щодо відчуження нерухомого майна, вжиті ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 18 лютого 2022 року в цивільній справі

№ 361/11205/21 (провадження № 2/361/62/22).

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин