ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/9431/23 Справа № 175/3/19 Суддя у 1-й інстанції - Бойко О. М. Суддя у 2-й інстанції - Красвітна Т. П.
УХВАЛА

31 жовтня 2023 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючого Красвітної Т.П.,

суддів: Свистунової О.В., Єлізаренко І.А.,

розглянувши клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову у цивільній справі по апеляційній скарзі ОСОБА_1 на заочне рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 22 липня 2019 року та на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29 серпня 2023 року по справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,

ВСТАНОВИЛА:

Заочним рішенням Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 22 липня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задоволено у повному обсязі. Усунуто ОСОБА_2 перешкоди у користуванні та розпорядженні майном - житловим будинком АДРЕСА_1 шляхом визнання ОСОБА_1 таким, що втратив право користування житловим приміщенням житловим будинком АДРЕСА_1 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 сплачений останньою при подачі позову судовий збір в сумі 704 грн. 80 коп.

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 29 серпня 2023 року заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного судового рішення суду за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням залишено без задоволення.

Не погодившись з вищезазначеним заочним рішенням та ухвалою ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 06 жовтня 2023 року цивільну справу №175/3/19 (апеляційне провадження 22-ц/803/9431/23) витребувано з Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області.

До Дніпровського апеляційного суду цивільна справа №175/3/19 (апеляційне провадження 22-ц/803/9431/23) за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,надійшла 26.10.2023 за вх. 22-з-18345; згідно довідки від 23.10.2023, ОСОБА_3 перебувала на онлайн навчанні у Національній школі суддів з 23 до 27 жовтня 2023 року включно.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 заявляє клопотаннґ про забезпечення даного позову шляхом накладення заборони на відчуження будинку по АДРЕСА_1 .

При вирішенні клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову, колегія суддів виходить з наступного.

Встановлено, що ОСОБА_2 звернулась з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить усунути перешкоди в користуванні та розпорядженні житловим будинком розташованим за адресою по АДРЕСА_1 , шляхом визнання ОСОБА_1 таким, що втратив право користування зазначеним вище житловим будинком.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України, суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

У статті 150 ЦПК України наведено види забезпечення позову.

Статтею 151 ЦПК України встановлено вимоги до змісту і форми заяви про забезпечення позову.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України, заява про забезпечення позову подається в письмовій формі, підписується заявником і повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) заявника, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштові індекси, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та адресу електронної пошти, за наявності; предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; ціну позову, про забезпечення якого просить заявник; пропозиції заявника щодо зустрічного забезпечення; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

У заяві можуть бути зазначені кілька заходів забезпечення позову, що мають бути вжиті судом, із обґрунтуванням доцільності вжиття кожного з цих заходів (ч. 5 ст. 151 ЦПК України).

Частиною десятою ст. 153 ЦПК України визначено, що суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 151 цього Кодексу, повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу.

Згідно роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками судового процесу.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 381/4019/18 висловлено правовий висновок про те, що необхідність застосування заходів забезпечення випливає з фактичних обставин справи, які свідчать про наявність підстав вважати, що незастосування цього заходу призведе до утруднення чи унеможливлення виконання рішення суду в разі задоволення позову.

Разом з тим, за змістом ст. 182 ЦПК України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом.

Статтею 183 ЦПК України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Так, ч. 1 ст. 183 ЦПК України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:

1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України);

2) найменування суду, до якого вона подається;

3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;

4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;

5) підстави заяви (клопотання, заперечення);

6)перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення);

7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Згідно ч. 2 ст. 183 ЦПК України, письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду (ч. 4 ст. 183 ЦПК України).

Виходячи з викладеного, встановивши, що клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову викладено в прохальній частині його апеляційної скарги; окремої заяви про забезпечення позову, яка б відповідала вимогам ст. 151 ЦПК України, ОСОБА_1 до апеляційного суду не подавав; приймаючи до уваги, що зміст апеляційної скарги не містить жодних обґрунтувань щодо необхідності забезпечення позову, - колегія дійшла висновку про наявність підстав для повернення вказаного клопотання заявнику.

Керуючись ст. ст. 149, 150, 153, 259, 268, ч. 2 ст. 381 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Клопотання ОСОБА_1 про забезпечення позову - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді І.А. Єлізаренко

О.В. Свистунова