30.10.2023 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №: 533/351/22
Провадження № 2/528/5/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

20 жовтня 2023 року Козельщинський районний суд Полтавської області

в складі: головуючого судді Оксенюк М. М.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - ОСОБА_3 ,

відповідача - ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання Шуліки Л. Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Козельщина справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно та зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В

04.07.2022 позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до відповідачів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин, а саме те, що позивач є двоюрідним братом померлого спадкодавця, а також про визнання за позивачем право власності на житлову квартиру АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за законом після померлого спадкодавця.

Позивачем на обґрунтування позову зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер двоюрідний брат ОСОБА_6 . Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина, до складу якої входить житлова квартира АДРЕСА_1 .

Далі позивач зазначив, що звернувся до Козельщинської державної нотаріальної контори та подав заяву про прийняття спадщини після померлого спадкодавця ОСОБА_6 .

Також, заяви про прийняття спадщини подали відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які мають більш дальній ступінь спорідненості.

За життя спадкодавець ОСОБА_6 заповіту не складав.

25.11.2021 державним нотаріусом Козельщинської державної нотаріальної контори було відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину, у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують факт родинних відносин, а саме те, що спадкодавець ОСОБА_6 є його двоюрідним братом.

Окрім цього, позивачем у позові зазначено, що встановлення факту родинних відносин необхідно для оформлення права власності на спадкове майно померлого спадкодавця. Встановити факт родинних відносин у позасудовому порядку неможливо, оскільки документи, які підтверджують факт родинних відносин, а саме те, що спадкодавець ОСОБА_6 є його двоюрідним братом збереглися частково.

Також, позивачем у позові зазначено, що на час звернення до суду у нього відсутні правовстановлюючі документи, які б підтверджували право власності спадкодавця на вищезазначену квартиру.

Згідно протоколу автоматичного розподілу, справа передана на розгляд судді Лизенку А.В.

Згідно ухвали Козельщинського районного суду Полтавської області від 25.07.2022, призначено підготовче судове засідання щодо розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно.

29.08.2022 представником відповідача ОСОБА_5 адвокатом Нестеренко Н.М. до суду надано відзив на первісну позовну заяву з якого вбачається, що позивачу ОСОБА_1 необхідно у задоволенні позову про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно відмовити в повному обсязі, оскільки письмові документи, які надані позивачем до позову, а також додані до відзиву містять розбіжності щодо кровної спорідненості, що в свою чергу свідчить про відсутність родинних стосунків між позивач та спадкодавцем. Для встановлення факту родинних відносин у справі показання свідків не можуть слугувати єдиним і беззаперечним доказом на підтвердження родинних відносин за повної відсутності документів чи інших доказів, що містять в собі відомості про родинні відносини між позивачем та померлим спадкодавцем. Надані позивачем фотокартки не є належним доказом на підтвердження родинних відносин між позивачем та спадкодавцем, оскільки не місять інформації щодо спорідненості між останніми ( т. 1 а.с.95-100).

08.09.2022 позивачем ОСОБА_1 до суду надано відповідь на відзив на первісну позовну заяву з якої вбачається, що наведені відповідачем у відзиві на позовну заяву твердження є надуманими та безпідставними, непідтвердженими належними та допустимими доказами та такими, що повністю ґрунтуються на припущеннях представника відповідача ОСОБА_5 адвоката Нестеренко Н.М. та ніяким чином не спростовують законні і обґрунтовані вимоги позивача (т. 1 а.с.64-66).

09.09.2022 до суду представником відповідача ОСОБА_5 адвокатом Нестеренко Н.М. надано заперечення на відповідь на відзив на первісну позовну заяву з яких вбачається, що всі надані позивачем пояснення та докази, які він надає у відповіді на відзив, містять розбіжності з фактами, наведеними ним у позовній заяві, не підтверджені належними та допустимими доказами та з наведених вище причинне не можуть слугувати беззаперечними доказами кровної спорідненості позивача зі спадкодавцем (т.1. а.с. 105-108).

Окрім цього, 29.08.2022 представником відповідача ОСОБА_5 адвокатом Нестеренко Н.М. до суду подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 , а саме право власності на спадкове нерухоме майно квартиру АДРЕСА_1 .

На обґрунтування заявленої зустрічної позовної заяви представник зазначила, що 28.04.2021 ОСОБА_5 позивач за зустрічним позовом, прийняла спадщину шляхом подання заяви про прийняття спадщини. Заяви про прийняття спадщини подали також інші спадкоємці відповідачі за зустрічним позовом ОСОБА_4 та ОСОБА_1 .

Родинні відносини між позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_5 та померлим спадкодавцем ОСОБА_6 документально підтверджені та були надані нотаріусу при подачі заяви про прийняття спадщини. Наявні документи в спадковій справі підтверджують те, що померлий спадкодавець є двоюрідним дядьком ОСОБА_5 .

Окрім цього, представником відповідача ОСОБА_5 адвокатом Нестеренко Н.М. в зустрічній позовній заяві зазначено, що за життя спадкодавець ОСОБА_6 підтримував з родиною ОСОБА_7 тісні сімейні відносини, зокрема з її мамою ОСОБА_8 , яка в свою чергу являється останньому двоюрідною сестрою. Спадкодавець за життя часто гостював у сім`ї ОСОБА_7 . Після смерті матері спадкодавця, останньому матеріально допомагали, а саме надсилали грошові перекази. Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 немає кровної спорідненості з померлим спадкодавцем, оскільки відсутні будь-які належні та допустимі докази на підтвердження кровно-родинних відносин (т. 1 а.с.115- 125).

Ухвалою суду від 12.09.2022 зустрічна позовна заява представника відповідача ОСОБА_5 адвоката Нестеренко Н.М. до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 - залишена без руху.

Ухвалою суду від 22.09.2022 вирішено питання про прийняття зустрічної позовної заяви представника відповідача ОСОБА_5 адвоката Нестеренко Н.М. до ОСОБА_1 та ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 та об`єднання в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно.

06.10.2022 відповідач за зустрічним позовом ОСОБА_1 надав до суду відзив на зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 , з якого вбачається, що наведені позивачем за зустрічним позовом ОСОБА_5 твердження щодо відсутності кровної спорідненості зі померлим спадкодавцем є надуманими та безпідставними, непідтвердженими належними та допустимими доказами та такими, що повністю ґрунтуються на припущеннях та ніяким чином не спростовують законні і обґрунтовані його вимоги в частині встановлення факту родинних між ним та померлим спадкодавцем та визнання за ним права власності на вищезазначену житлову квартиру, а отже прохав у задоволенні зустрічного позову відмовити у повному обсязі (т.1 а.с. 198-201).

11.10.2022 представник ОСОБА_5 адвокатом Нестеренко Н.М. до суду надано відповідь на відзив ОСОБА_1 на зустрічну позовну заяву, згідно якої вбачається, що позивачу за первісним позов ОСОБА_1 необхідно відмовити в задоволенні первісного позову, оскільки між ОСОБА_1 та спадкодавцем відсутнє кровне спорідненість. Окрім цього, до суду не надано належних та допустимих доказів, які підтверджують родинні відносини між ОСОБА_1 та спадкодавцем. Зустрічна позовна заява ОСОБА_5 підлягає до задоволення, оскільки надані до суду документи підтверджують те, що померлий спадкодавець є двоюрідним дядьком ОСОБА_5 (т.1. а.с. 189-192).

За клопотанням сторін, розгляд справи у підготовчому судовому засіданні неодноразово відкладався.

Розпорядження Козельщинського районного суду від 17.01.2023 №02, призначено повторний автоматизований розподіл судових справ, оскільки відповідно до рішення голови Верховного суду В.Князєва від 10.01.2023 №8/0/149-23 «Про відрядження судді Козельщинського районного суду Полтавської області ОСОБА_9 до Октябрського районного суду м. Полтави.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2023, цивільну справу розподілено головуючому судді Оксенюк М.М.

Ухвалою суду від 24.01.2023 прийнято до свого провадження та призначено до підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 22.02.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

За клопотанням сторін, розгляд справи у відкритому судовому засіданні неодноразово відкладався.

Позивач ОСОБА_10 та представник позивача ОСОБА_2 за первісним позовом у судовому засідання первісний позов підтримали та прохали задовольнити, оскільки до суду надано належні та допустимі докази, які підтверджують те, що позивач є двоюрідним братом померлому спадкодавцю.

У задоволенні зустрічного позову відповідачу ОСОБА_5 позивач та представник позивача за первісним позовом прохали відмовити, оскільки відповідач за первісним позовом ОСОБА_5 має більш дальній ступінь спорідненості ніж ОСОБА_10

23.03.2023 відповідач за первісним позовом ОСОБА_5 в режимі відеоконференції позов позивача ОСОБА_10 не визнала та пояснила, що вона доводиться двоюрідною племінницею померлому спадкодавцю ОСОБА_6 . За життя останнього підтримували з ним родинні стосунки. На початку 2021 року її мати ОСОБА_8 зателефонувала в ОТГ, щоб з`ясувати долю спадкодавця ОСОБА_6 , який перестав відповідати на її дзвінки та дізнавшись, що останній помер, поховання провела ОТГ, документи та ключі від квартири знаходяться у них. Спадщину після померлого спадкодавця її мати ОСОБА_8 , яка в свою чергу є померлому двоюрідною сестрою не прийняла. Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 не є родичем померлого ОСОБА_6 , а тому прохала у задоволенні первісного позову відмовити.

Окрім цього, відповідач ОСОБА_5 в судовому засіданні подану зустрічну позовну заяву підтримала та прохала задовольнити в повному обсязі, оскільки позивач за первісним позовом ОСОБА_1 не є кровним родичем померлому спадкодавцю ОСОБА_6 , а тому вона як двоюрідна племінниця повинна успадкувати спадкове майно.

20.10.2023 відповідач за первісним позовом ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилася про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, клопотання про відкладення або про перенесення розгляду справи до суду не направила.

Представник відповідача ОСОБА_5 адвокат Нестеренко Н.М. в судовому засідання прохала відмовити у задоволенні первісного позову позивачу ОСОБА_1 , оскільки останнім не надано до суду належних та допустимих доказів на підтвердження родинних стосунків з померлим спадкодавцем.

Окрім цього, представник відповідача ОСОБА_5 адвокат Нестеренко Н.М. в судовому засіданні підтримала зустрічну позовну заяву ОСОБА_5 та прохала задовольнити в повному обсязі, оскільки остання є двоюрідною племінницею померлому спадкодавцю та своєчасно прийняла спадщину. Інші спадкоємці, які можуть документально підтвердити родинні стосунки зі спадкодавцем відсутні.

Відповідач ОСОБА_4 за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом в судовому засіданні надала пояснення, що їй відомо зі слів її матері та односельців про те, що позивач ОСОБА_1 не є родичем по крові померлому ОСОБА_6 , оскільки ОСОБА_11 не був біологічним батьком ОСОБА_12 , який в свою чергу є рідним батьком позивачу ОСОБА_1 . За життя ОСОБА_11 вніс запис про те, що є батьком ОСОБА_12 , який в свою чергу є рідним батьком позивачу ОСОБА_1 . ОСОБА_11 є рідним батьком ОСОБА_13 , який в свою чергу є рідним батьком померлому спадкодавцю.

Про даний факт знали всі односельці та родичі. За життя померлого спадкодавця вони всі разом зокрема і з позивачем святкували різні свята, так як вважали, що їх пов`язують один одного родинні стосунки незалежного від того, що між позивачем та померлим спадкодавцем відсутні кровно-родинні відносини.

Окрім цього, відповідач ОСОБА_4 за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом в судовому засіданні надала пояснення, що вона є двоюрідною сестрою померлому спадкодавця. Належних та допустимих доказів на підтвердження факту родинних стосунків між нею та спадкодавцем до суду та нотаріусу не надала, оскільки вони у нею вдома. На пропозицію суду, після роз`яснення наслідків її дій в частині надання доказів, остання повідомила суд, що надасть коли буде вважати за потрібно їх надати.

В судових дебатах відповідач ОСОБА_4 за первісним позовом та відповідач за зустрічним позовом позов позивача ОСОБА_1 визнала та прохала задовольнити, оскільки документи, які містяться в справі підтверджують факт родинних стосунків між позивачем ОСОБА_1 та померлим спадкодавцем. Зустрічний позов відповідача ОСОБА_5 не визнала та прохала відмовити.

Суд, вислухавши пояснення сторін по справі, свідків та дослідивши матеріали справи в межах наданих письмових доказів, встановив наступне.

У відповідності до ч. 3 та ч. 4 ст. 12, ч. 1 та ч. 2 ст. 13 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6 , дана обставина підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Козельщинським районним відділом ДРАЦС Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Суми) від 12.01.2021, про що складено відповідний актовий запис № 10 (т. 1 а.с. 10).

Відповідно до довідки виданої Козельщинською селищною радою № 662 від 24.03.2021 громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_2 (т.1 а.с. 11).

На підставі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , належить квартира АДРЕСА_1 (т.2 а.с. 9).

З відповіді Козельщинської селищної ради № 02-04/637 від 05.05.2022 вбачається, що житлова квартира АДРЕСА_1 на балансі Козельщинської селищної ради не перебуває, і тому будь яка документація на неї у селищній раді відсутня (т.1 а.с. 39).

Згідно довідки № 1095 від 18.05.2021 виданої Козельщинською селищною радою, померлий ІНФОРМАЦІЯ_1 громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на день смерті був зареєстрований та проживав за адресою: АДРЕСА_2 - один (т.2 а.с.13).

З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) вбачається, що за життя ОСОБА_6 заповіти не посвідчував (т.1 а.с. 25).

Відповідно до ст. 1216 Цивільного кодексу України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкові відносини виникають з моменту відкриття спадщини. Згідно ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Відповідно до ст. 1217 ЦПК України, спадкування здійснюється за заповітом або законом.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять всі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч. 2 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Із матеріалів спадкової справи № 71/2021 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 вбачається, що заяву про прийняття спадщини подали ОСОБА_1 , ОСОБА_5 та ОСОБА_4 (т. 2 а.с. 12, 27, 32).

25.11.2021 державним нотаріусом Козельщинської державної нотаріальної контори Курочкіним О.О. винесено постанови про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтв про право на спадщину після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 його двоюрідного брата ОСОБА_6 , у зв`язку з відсутністю документів, які підтверджують факт родинних відносин, що ОСОБА_1 є двоюрідним братом ОСОБА_6 (т. 2 а.с. 52).

У зв`язку з відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, позивач ОСОБА_1 був вимушений звертатися до суду за захистом своїх прав.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , його батьками є ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , що підтверджується актовим записом про народження № 46 від 14.07.1969 та актовим записом про шлюбу між останніми за № 12 від 31.12.1962 ( т.2 а.с. 50-51).

Відповідно до запису акту про смерть № 5 від 25.01.1988 вбачається, що ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , помер ІНФОРМАЦІЯ_6 . ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_8 , про що зроблено відповідний актовий запис за № 29 (т.1 а.с. 21, т.2 а.с. 4 ).

З відповіді Козельщинського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кременчуцькому районі Полтавської області № 209/20.9-28 від 18.11.2021 вбачається, що в архіві відділу актового запису про народження ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_9 складений виконавчим комітетом Василівської сільської ради Козельщинського району Полтавської області не виявлено (т.1 а.с. 20).

З архівної довідки №04-16/806 від 10.11.2022 виданої Державним архівом Полтавської області та запису акта про народження № 25 від 27.09.1940 вбачається, ОСОБА_16 (так у документі, який складено українською мовою) Володімер (у документі графа «по батькові» відсутня), народився ІНФОРМАЦІЯ_9 , його батьками є ОСОБА_16 (так у документі, який складено українською мовою) ОСОБА_17 , українець, 25 років (так у документі, який складено українською мовою) та ОСОБА_18 , українка, 21 рік (так у документі, який складено українською мовою) (т. 2 а.с. 211-212).

Далі судом встановлено, що позивача за первісним позовом ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_10 , його батьками є ОСОБА_12 та ОСОБА_19 (т.1 а.с. 14).

З Витягу Державного реєстру актів цивільного стану громадян про відсутність актового запису цивільного стану вбачається, що актовий запис про народження ОСОБА_12 ІНФОРМАЦІЯ_11 не виявлено (а.с.44, т.1).

З архівної довідки №04-16/694 від 12.10.2022 виданої Державним архівом Полтавської області вбачається, що ОСОБА_16 (так у документі, який складено українською мовою) ОСОБА_20 (у документі графа «по батькові» відсутня) народився ІНФОРМАЦІЯ_12 , про що у книзі реєстрації актових записів громадянського стану про народження жителів Пісківської сільської ради Козельщинського району Харківської області за 1936 рік є актовий запис № 38 від 09 листопада 1936 року, батько - ОСОБА_21 (так у документі, який складено українською мовою), українець, 21 рік, мати ОСОБА_22 (так у документі, який складено українською мовою), українка, 30 років (т.1 а.с. 207-208).

ОСОБА_12 помер ІНФОРМАЦІЯ_13 , що вбачається зі свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , виданого Козельщинською селищною радою 05.10.1998, про що зроблено відповідний актовий запис № 65( т.1 а.с. 22).

Згідно актового запису про укладення шлюбу № 20-В-64 від 14.05.1985, ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_14 та ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_15 , зареєстрували шлюб в 1940 році, після реєстрації шлюбу чоловікові та дружині присвоєно прізвище ОСОБА_16 (т.1 а.с. 17).

Відповідно до виписки з погосподарської книги у складі сім`ї ОСОБА_23 , 1919 року народження проживали: ОСОБА_21 чол., ІНФОРМАЦІЯ_16 ; ОСОБА_12 син, ІНФОРМАЦІЯ_17 ; ОСОБА_13 син, ІНФОРМАЦІЯ_18 ; Кушніренко Палажка Гр., 1927 року народження (т.1 а.с. 24).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_8 надала показання, що померлий спадкодавець ОСОБА_6 доводиться їй двоюрідним братом. В свою чергу відповідач за первісним позовом ОСОБА_5 є двоюрідною племінницею померлому. Про двоюрідного брата позивача за первісним позовом ОСОБА_1 чує вперше. З родиною спадкодавця ОСОБА_6 підтримувала родинні стосунки, оскільки їздили один до одного на гостину, висилали гроші на поховання матері спадкодавця та його брата. Про смерть ОСОБА_6 вона дізналася коли зателефонувала до селищної ради та дізналася, що поховання ОСОБА_24 здійснила Козельщинська селищна рада. Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 не є родичем померлому бо у них різні батьки. За життя ОСОБА_6 називав їх найближчими родичами та хотів залишити заповіт на їх користь, але не встиг.

Свідок ОСОБА_25 в судовому засіданні надав показання, що з померлим ОСОБА_26 товаришував зі школи, інколи ночував у них. За життя ОСОБА_6 розповідав про свого рідного брата ОСОБА_27 , який жив окремо та про сестру з ОСОБА_28 , про існування двоюрідного брата позивача за первісним позовом ОСОБА_1 ніколи не говорив. Після школи продовжували товаришувати та коли зустрічав ОСОБА_24 біля магазину завжди йому давав кошти, оскільки останній жебракував, так як його брат та мати померли і він залишився сам. Через певний час, повернувшись з рейсу дізнався, що ОСОБА_6 помер.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_29 , яка є дружиною позивачу за первісним позовом надала показання, що спадкодавець ОСОБА_6 та ОСОБА_1 є двоюрідними братами. За життя її чоловік ОСОБА_1 та спадкодавець ОСОБА_6 підтримували родинні стосунки, святкували спільно свята.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.

Згідно вимог п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян.

За правилами п. 7 вказаної постанови суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.

Як вбачається із досліджуваних судом вищезазначених письмових документів, зокрема з архівних довідок №04-16/694 від 12.10.2022 та №04-16/806 від 10.11.2022 виданих Державним архівом Полтавської області, рідними братами по батькові лінії є рідний батько позивача за первісним позовом громадянин ОСОБА_12 та рідний батько спадкодавця громадянин ОСОБА_13 .

Суд не приймає до уваги доводи відповідача за первісним позовом ОСОБА_5 та її представника ОСОБА_3 в частині того, що в архівних довідках в графі батько ОСОБА_12 та ОСОБА_13 мають розбіжності в написання зазначених осіб прізвища батька « ОСОБА_16 » та « ОСОБА_16 », оскільки відповідно до виписки з погосподарської книги у складі сім`ї ОСОБА_23 , 1919 року народження проживали: ОСОБА_21 чол., ІНФОРМАЦІЯ_16 ; ОСОБА_12 син, ІНФОРМАЦІЯ_17 ; ОСОБА_13 син, ІНФОРМАЦІЯ_18 (т.1 а.с. 24).

Окрім цього, суд не приймає до уваги доводи відповідача за первісним позовом ОСОБА_5 та її представника ОСОБА_3 в частині того, що між позивачем ОСОБА_1 та спадкодавцем відсутня кровна спорідненість, оскільки судом під час розгляду справи не встановлено, що за життя ОСОБА_13 та ОСОБА_12 вирішувався спір щодо відсутності між ними кровної спорідненості по батьковій лінії.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Ураховуючи вищевикладене, суд вважає, що позивач за первісним позовом та спадкодавець є двоюрідними братами.

За таких обставин, оскільки законом не визначено іншого, крім судового порядку встановлення факту родинних відносин між особами, і факт родинних відносин, який просить встановить позивач за первісним позовом ОСОБА_1 , підтверджується письмовими матеріалами справи, суд приходить до висновку, що позовна вимога позивача ОСОБА_1 , про встановлення факту родинних відносин, а саме те, що позивач ОСОБА_1 є двоюрідним братом померлому спадкодавцю є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Виходячи з наведеного позивач за первісним позовом ОСОБА_1 має право на спадщину згідно ч. 1 ст.1265 ЦК України, оскільки є родичем померлого спадкодавця ближчого ступеня спорідненості ніж відповідач за первісним позовом ОСОБА_5 .

Окрім цього, в судовому засіданні не встановлена ступінь спорідненості між спадкодавцем та відповідачем за первісним позовом ОСОБА_4 , оскільки остання до суду не надала належні та допустимі документи що остання є двоюрідною сестрою померлому спадкодавця.

Відповідно до ч.1 ст.392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Перешкодою для оформлення спадкових прав у позивача ОСОБА_1 є те, що відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно.

Таким чином, під час розгляду справи встановлено, що позивач ОСОБА_1 є двоюрідним братом померлому спадкодавцю, тому відповідно позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем майна спадкодавця.

За таких обставин, оскільки законом не визначено іншого, крім судового порядку визнання права власності на спадкове майно, суд приходить до висновку, що позовна вимога позивача ОСОБА_1 про визнання за ним у порядку спадкування за законом право власності на житлову квартиру АДРЕСА_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 підлягає до задоволенню.

Також, враховуючи те, що первісний позов позивача підлягає до задоволенню в повному обсязі то у задоволенні зустрічного позову ОСОБА_5 про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом необхідно відмовити, оскільки відповідно до ч. 1 ст.1265 ЦК України ОСОБА_1 позивач за первісним позовом є родичем померлого спадкодавця ближчого ступеня спорідненості ніж ОСОБА_5 .

Вирішуючи питання про стягнення судових витрат сторін по справі встановлено наступне.

Відповідно до частини першої статі 141 ЦПК України судові витрати у справі, пов`язані зі сплатою судового збору, при ухваленні рішення про задоволення позову підлягають стягнення з відповідач на користь позивача.

Разом з тим, враховуючи те, що позивач та представник позивача в судових дебатах прохали судові витрати у справі, які понесені позивачем та пов`язані з розглядом справи залишити за останнім, тому суд вважає за доцільне вказану усну заяву задовольнити, залишивши за позивачем за первісним позовом судові витрати у справі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, питання щодо розподілу судових витрат за зустрічним позовом ОСОБА_5 між сторонами, судом не вирішується.

На підставі викладеного, керуючись 263-265 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно - задовольнити у повному обсязі.

Встановити факт, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_19 є двоюрідним братом ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_20 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_19 , РНОКПП НОМЕР_3 , у порядку спадкування за законом право власності на житлову квартиру АДРЕСА_1 , після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 .

У задоволенні зустрічного позову ОСОБА_5 до ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно в порядку спадкування за законом - відмовити.

Рішення може бути оскаржене упродовж тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд.

Апеляційна скарга в електронній формі подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повний текст рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана упродовж тридцяти днів з дня вручення йому повного тексту рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Роз`яснити учасникам справи, що повний текст рішення буде виготовлений упродовж 10 робочих днів.

Повний текст виготовлений 30.10.2023

Суддя М. М. Оксенюк