Справа № 372/4169/21
Провадження 2-др/372/35/23
ухвала

Іменем України

30 жовтня 2023 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді: Проць Т.В.

за участю секретаря: Лимаренко О.О.

розглянувши у порядку письмового провадження без виклику (повідомлення) сторін заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат по цивільній справі №372/4169/21 за позовом ОСОБА_2 до малолітньої ОСОБА_3 в особі матері ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсими договорів купівлі-продажу та скасування записів про державну реєстрацію прав, третя особа приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Донченко Вікторія Юріївна,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Обухівського районного суду Київської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до малолітньої ОСОБА_3 в особі матері ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсими договорів купівлі-продажу та скасування записів про державну реєстрацію прав, третя особа приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Донченко Вікторія Юріївна.

20 жовтня 2023 року представник відповідача ОСОБА_5 адвокат Льовочкіна Валерія Михайлівна звернулася до суду із заявою про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат в якій просила стягнути з позивача на користь ОСОБА_5 витрати на правову допомогу, пов`язані з розглядом судом справи №372/4169/21 в розмірі 9340, грн. Заява обґрунтована тим, що ухвалою Обухівського районного суду Київської області 17.10.2023 року вказану позовну заяву залишено без розгляду за заявою позивача. Питання щодо розподіл судових витрат ОСОБА_5 на професійну правничу допомогу та на поштову кореспонденцію судом не вирішувалось, разом з тим у відзиві на позов було зазначено про те, що в подальшому відповідач очікує понесення витрат на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Враховуючи викладене, розгляд питання про стягнення судових витрат здійснено в порядку письмового провадження без виклику учасників справи.

Оскільки розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі ч.2ст.247 ЦПК України.

Дослідивши заяву представника відповідача та матеріали справи, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що відповідно ухвали суду від 17 жовтня 2023 року, на підставі п.5 ч.1 ст. 257 ЦПК України (позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду) заяву ОСОБА_2 про залишення позову без розгляду задоволено, позовну заяву ОСОБА_2 до малолітньої ОСОБА_3 в особі матері ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсими договорів купівлі-продажу та скасування записів про державну реєстрацію прав, третя особа приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Донченко Вікторія Юріївна залишено без розгляду.

У зазначеній ухвалі питання про розподіл між сторонами судових витрат, не вирішувалося.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 270 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 142 ЦПК України у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи,внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Згідно ч.6 ст.142 ЦПК України, у випадках, встановлених частинами третьою - п`ятою цієї статті, суд може вирішити питання про розподіл судових витрат протягом п`ятнадцяти днів з дня постановлення ухвали про закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду, рішення про задоволення позову у зв`язку з його визнанням, за умови дотримання відповідною стороною вимог ч.9ст.141 цього Кодексу.

Згідно ч.9 ст.141 ЦПК України, у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Таким чином, у разі залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, лише у разі необґрунтованих дій позивача, таких як зловживання процесуальними правами, виникнення спору внаслідок неправильних дій сторони.

Зловживання правами характеризуються умислом порушити порядок цивільного судочинства.

Відповідно до ч. 2 ст.44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Під зловживанням процесуальними правами маємо розуміти особливу форму цивільного процесуального правопорушення, тобто умисні недобросовісні дії учасників цивільного процесу, що супроводжуються порушенням умов здійснення суб`єктивних процесуальних прав і здійснювані лише з видимістю реалізації таких прав, пов`язані з обманом відносно відомих обставин справи, в цілях обмеження можливості реалізації або порушення прав інших осіб, що беруть участь в справі, а також в цілях того, що перешкодило діяльності суду по правильному і своєчасному розгляду і вирішенню цивільної справи, - що породжує застосування заходів цивільного процесуального примусу.

Відповідно до роз`яснень, які міститься у п.38 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у разі залишення заяви без розгляду відповідач має право заявити вимоги про відшкодування здійснених ним витрат, пов`язаних із розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача. У такому разі заявлені вимоги розглядаються у цій же справі одночасно із вчиненням наведених процесуальних дій. При цьому саме по собі пред`явлення позову не може свідчити про необґрунтовані дії позивача.

Звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим ст.ст.55,124 Конституції України, та безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Таким чином, за змістом ч. 5 ст. 142 ЦПК України для стягнення компенсації здійснених відповідачем витрат, пов`язаних з розглядом справи, відповідачу необхідно довести, а суду встановити і зазначити про це в судовому рішенні, які саме необґрунтовані дії позивача були ним здійснені у ході розгляду справи, та в чому вони виражені, зокрема: чи діяв позивач недобросовісно та пред`явив необґрунтований позов; чи систематично протидіяв правильному та швидкому вирішенню спору; чи недобросовісний позивач мав на меті протиправну мету обмеження прав та інтересів відповідача; чи були дії позивача умисні та який ступінь його вини й чим це підтверджується.

Суд зазначає, що залишення заяви без розгляду на підставі заяви позивача це форма закінчення справи без ухвалення рішення. Зазначена процесуальна дія це диспозитивне право позивача, передбачене нормами ЦПК України. При цьому суд не перевіряє підстави подання такої заяви.

Отже, саме по собі подання заяви про залишення позову без розгляду не є необґрунтованими діями позивача, оскільки це є його диспозитивним правом, передбаченим нормами ЦПК України, що не містить обмежень у його реалізації. Крім того, звернення до суду з позовом є суб`єктивним правом позивача, гарантованим ст. ст.55,124 Конституції України, та безумовним доступом до правосуддя незалежно від обґрунтованості позову.

Разом з тим, заява представника відповідача не містить доводів і доказів необґрунтованості дій позивача, подання заяви про залишення позову без розгляду не може бути розцінено як необґрунтовані дії позивача, оскільки це його право, яке не містить обмежень у його реалізації. Під час розгляду справи судом не встановлено, що спір виник внаслідок неправильних дій позивача. Крім того, витрати на правову допомогу виникли у відповідача не внаслідок необґрунтованих дій позивача, а в порядку реалізації відповідачем своїх процесуальних прав.

Необґрунтовані дії позивача є єдиною підставою для покладення на позивача обов`язку компенсувати витрати, що здійснені відповідачем, як це передбачено ч.5ст.142 ЦПК України.

Представником відповідача не надано суду належних доказів на підтвердження того, що позивачем було допущено зловживання процесуальними правами або того, що спір виник внаслідок неправильних дій сторони, як то передбачено вимогами ч. 9ст. 141 ЦПК України.

За таких обставин, заява про розподіл судових витрат представника відповідача не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст.44,133,141,142,258,260,353 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника відповідача Льовочкіної Валерії Михайлівни про ухвалення додаткового рішення щодо розподілу судових витрат по цивільній справі 372/4169/21 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня проголошення.

Суддя Т.В. Проць