Справа № 287/1403/23
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"31" жовтня 2023 р. м. Олевськ

Суддя Олевського районного суду Житомирської області Винар Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

До Олевського районного суду Житомирської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа розподілена судді Винару Л.В.

На запит Олевського районного суду Житомирської області надійшла інформація із Олевської міської ради Житомирської області про зареєстроване місце проживання відповідача ОСОБА_2 .

Дослідивши матеріали позовної заяви, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

З позовної заяви вбачається, що позивачкою не дотримані норми ст. 175 ЦПК України, а саме: у вступній частині позовної заяви не вірно вказано дату народження позивачки.

Також, у вступній частині позовної заяви позивачка зазначає, що вона зареєстрована у с. Новоозерянка, Коростенського району, Житомирської області. При цьому, відповідно до довідки Олевської міської ради Житомирської області про склад сім`ї або реєстрованих у житловому приміщенні будинку осіб від 23.06.2023 року вих. № 555 назва населеного пункту де проживає позивачка смт. Новоозерянка, тому в цій частині позовну заяву слід уточнити.

У вступній частині позовної заяви позивачка ОСОБА_1 зазначає, що відповідач ОСОБА_2 зареєстрований та проживає в с. Олевську, Коростенського району, Житомирської області. Проте, згідно інформації Олевської міської ради Житомирської області назва населеного пункту де зареєстрований відповідач м. Олевськ, тому в цій частині позовну заяву також слід уточнити.

У прохальній частині позовної заяви позивачка просить суд «стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь неповнолітньої дитини: сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі частини заробітної плати (доходу) щомісячно, але не менше встановленого Законом мінімуму». При цьому, до матеріалів позовної заяви додано копію свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 з якого вбачається, що ПІБ спільної дитини сторін ОСОБА_4 .

Крім того, таке формулювання позовних вимог не дає суду можливості встановити, що саме та на чию користь слід стягнути з відповідача ОСОБА_2 , тому в цій частині позовну заяву також слід уточнити.

Також, суд звертає увагу позивачки на те, що у разі необхідності стягнення з відповідача аліментів на утримання неповнолітньої дитини, то такі стягуються на користь того з батьків, з ким проживає неповнолітня дитина, яка має право брати участь у розпорядженні аліментами, які отримані для її утримання ( ст. 179 СК України) та не можуть бути стягнуті на користь неповнолітньої дитини.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його або її правами та обов`язками цивільного характеру (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (п.36).

На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з його аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним (рішення від 13 жовтня 2009 року у справі "Салонтаджі-Дробняк проти Сербії" (п. 132).

Поряд із цим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Також Європейський суд з прав людини зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі «Жоффре де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року).

З практики Європейського суду з прав людини випливає, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод не гарантує захист теоретичних та ілюзорних прав, а гарантує захист прав конкретних та ефективних (Рішення Суду у справі «Артіко проти Італії» (Artico c. Italie) від 13 травня 1980 року).

Таким чином, слід зазначити, що саме звернення особи до суду з заявою не спричиняє безумовне відкриття провадження у справі. Адже суддя, відкриваючи провадження, перевіряє, зокрема, чи дотрималася особа, яка подала позовну заяву, порядку здійснення права на звернення до суду. Процесуальним наслідком недотримання заявником умов реалізації права на звернення до цього суду з заявою є залишення її без руху або її повернення в разі не усунення недоліків.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку, про залишення позовної заяви без руху із наданням строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 175, 177, 185, 258, 260 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - залишити без руху.

Надати позивачці строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, роз`яснивши, що в іншому випадку позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.В.Винар