ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/8452/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Осіпенко Л.М.,

за участю секретаря судового засідання - Дубінкіної М.І.,

представника позивачки - адвоката Власюк К.П.,

відповідача - ОСОБА_1 ,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Дарницького районного суду міста Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна спільною сумісною власністю подружжя та його поділ,

В С Т А Н О В И В:

26.06.2023 позивачка звернулась до суду з позовом, в якому просила суд:

1) визнати спільною сумісною власністю подружжя: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ; квартиру за адресою: АДРЕСА_2 ; автомобіль марки BMW; автомобіль марки Infiniti;

2) поділити майно з виділом в натурі позивачці - квартири за адресою: АДРЕСА_1 та автомобіля марки BMW, а відповідачу - квартири за адресою: АДРЕСА_2 та автомобіля Infiniti марки;

3) стягнути з неї на користь відповідача грошову компенсацію у розмірі 3 348 600 грн. як різницю у вартості квартир;

4) зобов`язати Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити реєстраційні дії по реєстрації права особистої приватної власності позивачки на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ;

5) зобов`язати Департамент з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити реєстраційні дії по реєстрації права особистої приватної власності відповідача на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .

03.07.2023 ухвалою Дарницького районного суду міста Києва відкрито провадження у справі за вказаним позовом; постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання.

В ухвалі про відкриття провадження у справі сторонам визначено наступні строки для подання заяв по суті справи:

відповідачу - 15-денний строк з дня вручення копії ухвали -для подання відзиву на позов та зустрічного позову;

позивачці - 5-денний строк з дня отримання копії відзиву - для подання відповіді на відзив;

відповідачу - 5-денний строк з дня отримання відповіді на відзив -для подання заперечення.

07.08.2023 відповідачем подано процесуальний документ, у якому об`єднані відзив на позов та зустрічний позов, а також заявлене клопотання про витребування доказів.

У підготовчому судовому засіданні відповідач підтримав клопотання про витребування доказів та просив його задовольнити.

Представник позивачки просила суд відхилити клопотання з огляду на те, що заява про витребування доказів не оформлена окремим процесуальним документом.

Суд, вирішуючи клопотання про витребування доказів, зауважує наступне.

За змістом статей 174, 178, 182, 183, 193, 194 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява та відзив на позов є заявами по суті справ, а клопотання про витребування доказів є заявою з процесуальних питань, які є самостійними процесуальними документами та подаються у письмовій формі з додержанням визначених законом вимог щодо їх змісту.

Тому об`єднання відповідачем в одному процесуальному документі одночасно зустрічної позовної заяви, відзиву на основний позов та заяви про витребування доказів не відповідає приписам процесуальних норм.

Разом з тим не є підставою для відмови у прийняття відзиву на позов та зустрічного позову виключно тому, що вони об`єднані в одному процесуальному документі, оскільки така помилка не перешкоджає стороні позивача зрозуміти зміст поданого документу, а суду прийняти процесуальні рішення щодо його прийнятності.

До такого висновку суд прийшов, виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що суворе трактування національним законодавством процесуального правила розцінюється як надмірний формалізм, якого суди повинні уникати, застосовуючи процесуальні норми.

На це також неодноразово звертав увагу Верховний Суд. Зокрема у постанова КЦС ВС від 27.01.2021 у справі № 757/6159/19 зазначено, що чітке дотримання вимог процесуального закону є необхідним явищем, оскільки забезпечує вірне дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини: від 28 жовтня 1998 року у справі «Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії», від 13 січня 2000 року у справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», від 08 березня 2017 року у справі «ТОВ «Фріда» проти України»). Згідно з практикою ЄСПЛ, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, необхідно уникати надто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.

Клопотання про витребування доказів розглянуто судом у підготовчому судовому засіданні 00.10.2023, про що постановлено ухвалу.

Вирішуючи питання щодо прийняття відзиву на позов та зустрічного позову, суд зауважує наступне.

Відзив на позов приймається судом та приєднується до справи, оскільки він поданий у визначений судом строк та за своїм змістом відповідає вимогам статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.

У відзиві на позов відповідач визнає той факт, що спірне майно є спільною сумісною власністю подружжя. Відповідач не заперечує проти запропонованого позивачкою варіанту поділу автомобілів, оскільки ринкова вартість кожного з автомобілів приблизно однакова та становить 731 372 грн. Також відповідач не заперечує проти запропонованого позивачкою варіанту поділу квартир за умови отримання від позивачки адекватної компенсації. Вважає, що вартість квартири за адресою: АДРЕСА_1 становить 11 592 246 грн. (а не 9 470 400 грн. як зазначено в позові), а вартість квартира за адресою: АДРЕСА_2 становить 2 559 802 грн. (а не 2 773 200 грн. як зазначено у позові).

Зустрічна позовна заява підлягає залишенню буз руху, оскільки вона не у повному обсязі відповідає вимогам процесуального закону щодо її змісту.

Дотримання вимог щодо змісту позовної заяви є процесуальним обов`язком особи, яка звертається до суду.

Відповідно до частини першої статті 194 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу

У статті 175 Цивільного процесуального кодексу України викладені вимоги щодо форми та змісту позовної заяви.

Зокрема, пункт 4 частини третьої статті 175 Цивільного процесуального кодексу України, передбачає, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Зміст позовних вимог по суті є відображенням прохальної частини позовної заяви.

В порушення зазначеної процесуальної норми зустрічна позовна у прохальній частині взагалі не містить позовних вимог.

Вказаний недолік зустрічної позовної заяви свідчить про її невідповідність вимогам закону, що є підставою для залишення зустрічної позовної заяви без руху на строк, який не може перевищувати десяти днів, що передбачено частинами першою, другою статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 193, 194, 259-260 Цивільного процесуального кодеку України, суд

У Х В А Л И В:

Прийняти відзив ОСОБА_1 на позовну заяву ОСОБА_2 .

Залишити без руху зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 .

Запропонувати ОСОБА_1 усунути недоліки зустрічної позовної заяви шляхом оформлення та подання зустрічної позовної заяви, яка повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

11) у разі необхідності інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

До зустрічної позовної заяви необхідно додати:

її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб, а у разі подання в електронній формі через електронний кабінет - доказ надсилання іншим учасникам справи копій поданих до суду документів;

у разі необхідності - клопотання та заяви про звільнення (відстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів тощо;

документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він зобов`язаний додати до зустрічної позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Роз`яснити ОСОБА_1 , що строк для виправлення недоліків зустрічної позовної заяви не може перевищувати десяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі, якщо недоліки не будуть усунені протягом визначеного строку, зустрічна позовна заява буде вважатись неподаною і її буде повернуто, що не перешкоджатиме повторному зверненню до суду з аналогічним позовом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її проголошення та апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.М. Осіпенко