Суддя Бугера О. В.
Справа № 644/746/23
Провадження № 2/644/336/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2023 року Орджонікідзевський районнний суд м.Харкова

у складі: головуючого судді Бугери О.В.,

за участю секретаря судового засідання Радченко І.Ю.,

за участю представника позивача Степанова Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за розпискою, -

УСТАНОВИВ:

Позивачем, 13.02.2023 року, подано до суду відповідну позовну заяву про стягнення з відповідачки суми боргу, що становить 51400 доларів США, 3% річних та пені в сумі 84608,92 гривні . А також просив стягнути з відповідачки понесені судові витрати за сплату судового збору.

В обґрунтування позову посилався на те, що 08.08.2022 року він надав у борг відповідачці 52870 доларів США, про що склали боргову розписку, передача коштів відбувалась в присутності двох свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .. Відповідачка зобов`язалась повернути грошові кошти до 31.12.2022 року. 12.08.2022 року відповідачка повернула йому грошові кошти в сумі 58 696 гривень, що еквівалентно 1470 доларів США. Станом на день подачі позовної заяви, відповідачка не повернула залишок коштів, що складає 51400 доларів США, чим порушила свої зобов`язання. Посилався на те, що сталою судовою практикою вказано на можливість стягнення боргу в іноземній валюті, тому просив стягнути суму боргу в доларах США, оскільки саме в борг було отримано кошти в іноземній валюті.

Окрім того, вважав, що оскільки відповідачка порушила строки повернення коштів за грошовим зобов`язанням, з неї підлягає стягненню на його користь 3% річних за період з 01.01.2023 по 31.01.2023 року в розмірі 4789,18 гривень, відповідно до розрахунку суми боргу еквівалентної на момент подачі позову за курсом НБУ 1879626,04 грн х3 х 31/365/100.

Просив стягнути пеню з відповідачки за період з 01.01.23 по 26.01.2023 року за 26 днів та з 27.01.2023 по 31.01.2023 року за 5 днів, з урахуванням облікової ставки НБУ, що складає 66945,58 гривень та 12874,15 гривень відповідно, а всього 79819,74 грн.

Також, просив стягнути судові витрати, що складаються з судового збору.

Відповідачка та її представник в судове засідання не з`явились, про час та дату розгляду справи були повідомлені належним чином. У строк встановлений процесуальним законом відзиву на позовну заяву не подавали. Було подано клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи, інших клопотань до суду протягом часу розгляду справи не подавалось. За змістом клопотання відповідачка посилалась на те, що вона коштів від позивача в борг не отримувала та не підписувала дану розписку. Зазначалось в клопотанні, що відповідачка особисто сумнівається у справжності даної розписки, але спростувати чи підтвердити це на має змоги, адже для цього слід мати оригінал розписки і це потребує спеціальних знань та навичок.

З урахуванням неявки відповідачки та її представника, суд ухвалив проводити розгляд справи за їх відсутності.

В судовому засіданні представник позивача доводи позову підтримав, просив його задовольнити, суду пояснив, що оскільки укладеною розпискою було визначено валюту в доларах США, тому просять стягнути суму боргу саме в доларах США. Також, просив стягнути з відповідачки пеню за порушення умов повернення грошових коштів та 3% річних, відповідно до наведеного в позові розрахунку, судові витрати, що складаються із судового збору при подачі позову та за подачу заяви про забезпечення позову. Додатково зазначив, що оригінал розписки його довірителем наданий та долучений до справи, за клопотанням відповідачки суд призначав експертизу, але вона не проведена. Стверджував, що розписка була написана в присутності свідків, відповідачка підписувала дану розписку та отримувала кошти.

Суд, вислухавши доводи представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Згідно зі ст. 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості.

Відповідно до ст. 1047 ЦК України договір позики укладається у письмової формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподаткованого мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми.

На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.

08.08.2022 року відповідачкою складено розписку, що вона отримала в борг у позивача суму коштів в розмірі 52870 доларів США, що відповідно до курсу української гривні до долару США становить (1 USD 39,80 грн) 2104226 (два мільйони сто чотири тисячі двісті двадцять шість) гривень. Зобов`язалась повернути отримані гроші в повному обсязі своєчасно до 31 грудня 2022 року. Передача коштів проведена в присутності свідків: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . В розписці наявні паспортні дані сторін та свідків, наявні підписи відповідачки та свідків.

Оригінал розписки був наданий позивачем та долучений до матеріалів цивільної справи (а.с.84).

Також, 08.08.2022 року, відповідачкою складено зобов`язання, у разі прострочення повернення грошових коштів в розмірі 52870 доларів США, що відповідно до курсу української гривні до долару США становить (1 USD 39,80 грн) 2104226 (два мільйони сто чотири тисячі двісті двадцять шість) гривень до 31 грудня 2022 року відповідно до розписки від 08.08.2022 року, зобов`язалась в рахунок погашення заборгованості передати або подарувати у власність ОСОБА_1 належну їй на праві власності квартиру за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 67,4 кв.м..

Відповідно до розписки від 12.08.2022 року позивач отримав від відповідачки грошові кошти в сумі 58696 гривень, що еквівалентно 1470 доларів США за курсом 39,92925 грн/дол..

Відповідно до вимог ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків. Відповідно до вимог ч.2 ст. 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до вимог ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За клопотанням представника відповідачки під час підготовчого розгляду справи було призначено почеркознавчу експертизу. На виконання ухвали суду про призначення експертизи експертом було направлено клопотання про надання для дослідження об`єктів дослідження, досліджувального документу, порівняльного матеріалу, вирішення питання про оплату дослідження. Відповідачка в судове засідання не з`явилась, матеріалів для можливого проведення дослідження не надавала, питання оплати вартості експертизи не вирішувала. У зв`язку із чим експертом було повідомлено про зняття з провадження виконання ухвали.

Відповідно до ч.1 ст. 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

На підтвердження обставин отримання грошових коштів позивачем надано оригінал боргової розписки, з урахуванням наведеного, суд вважає що факт отримання відповідачкою грошових коштів підтверджений належними та допустимими доказами та в ході розгляду справи не спростований.

Вирішуючи питання про стягнення грошових коштів в іноземній валюті, суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 99 Конституції України грошовою одиницею України є гривня.

Відповідно до вимог статті 192 ЦК України гривня є законним платіжним засобом на території України. Іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом.

За змістом статті 524 ЦК України грошовим визнається зобов`язання, виражене у грошовій одиниці України - гривні, проте в договорі сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті. Загальні положення виконання грошового зобов`язання закріплені у статті 533 ЦК України, зокрема: грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях; якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом; використання іноземної валюти, а також платіжних документів в іноземній валюті при здійсненні розрахунків на території України за зобов`язаннями допускається у випадках, порядку та на умовах, встановлених законом.

Тобто, з урахуванням того, що сторонами було визначено в борговій розписці суму коштів отриманих в борг відповідачкою, саме в іноземній валюті, які вона зобов`язалась повернути в строк до 31.12.2022 року, суд вважає за можливе задовольнити вимоги позивача про стягнення грошових коштів саме в доларах США. При цьому, суд враховує, що позивачем заявлено вимоги про стягнення суми боргу з урахуванням вже частково повернутої суми боргу.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що вимоги позову в частині стягнення суми боргу підлягають задоволенню в повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо наявності підстав для стягнення з відповідачки на користь позивача 3% річних, пені, суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до ч.1 ст. 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначені родовими ознаками, він зобов`язаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до ч.1 ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

ВС в постанові від 25 січня 2022 р. № 904/3886/21 зазначив, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер, а зацікавленій стороні необхідно довести (1) факт їх виникнення; (2) те, що обставини є форс-мажорними (3) для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. При цьому той факт, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що їх наявність може бути засвідчена відповідним компетентним органом.

Відповідно до регламенту Торгово-промислової палати України, остання засвідчує форс-мажорні обставини з усіх питань договірних відносин. Відповідно до листа від 28.02.2022 № 2024/02.0-7.1. Торгово-промислова палата України на підставі ст.ст. 14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 № 671/97-ВР, Статуту ТПП України, цим засвідчує форс мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні». Враховуючи це, ТПП України підтверджує, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 року до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Представник позивача в судовому засіданні не заперечував, що позивач обізнаний про введення в країні військового стану, грошові кошти надавались в борг саме під час військового стану. З урахуванням наведеного, суд вважає, що підстав для стягнення 3% річних та пені не вбачається, внаслідок існування форс мажорних обставин.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що позовні вимоги підлягаю задоволенню частково.

Відповідно до вимог ст.ст. 133, 141 ЦПК України з відповідачки на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений при подачі позову, а також за подачу заяви про забезпечення позову, всього 13956,80 (тринадцять тисяч дев`ятсот п`ятдесят шість) гривень 80 копійок.

Керуючись ст.ст. 526, 530, 533, 617, 625, 1046, 1047-1049 ЦК України, ст.ст. 12, 76, 81, 95, 141, 264-268 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 суму боргу в розмірі 51400 (п`ятдесят одну тисячу чотириста) доларів США.

Позовні вимоги ОСОБА_1 в частині стягнення 3% річних та пені, залишити без задоволення.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору за подачу заяви про забезпечення позову в сумі 536,80 гривень та за подачу позовної заяви в сумі 13420 гривень, а всього 13956 (тринадцять тисяч дев`ятсот п`ятдесят шість) гривень 80 копійок.

Повний текст рішення виготовлений та проголошений 03.11.2023 року.

Рішення може бути оскаржене в загальному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження , якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

У зв`язку із оголошенням вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до вимог п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , що зареєстрований АДРЕСА_2 .

Представник позивача ОСОБА_5 , адвокат, за договором про надання правничої (правової) допомоги від 03.03.2023 року, вулиця Ливарна, будинок 6, м. Дніпро, 49044.

Відповідачка ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрована АДРЕСА_3 .

Представник відповідачки Бабенко Олена Анатоліївни, адвокат, на підставі ордеру від 03.04.2023 року, вулиця Січових Стрільців, будинок 10, офіс 211, м. Дніпро, 49001.

Головуючий: суддя О.В. Бугера