Справа № 368/624/23
Рішення

Іменем України

"15" вересня 2023 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі:

Головуючий суддя Закаблук О.В.

При секретарі судового засідання Токовенко Н.О.

- розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик Київської області в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до Кагарлицького відділу Державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області, третя особа на стороні відповідача, - Управління ДАІ ГУ МВС України в Київській області, - про зняття арешту з майна, суд, -

В С Т А Н О В И В :

26.05.2023 року на адресу Кагарлицького районного суду Київької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кагарлицького відділу Державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області, третя особа на стороні відповідача, - Управління ДАІ ГУ МВС України в Київській області, - про зняття арешту з майна, в якій позивач просить суд винести рішення, на підставі якого:

1. Розглянути справу за його позовом в порядку спрощеного позовного провадження;

2. Зняти арешт з усього нерухомого майна ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який накладений відділом державної виконавчої служби Кагарлицького районного управління юстиції згідно постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА № 898820 від 28.08.2009 року, прийнятої в рамках виконавчого провадження ВП № 12653837 та зареєстрованої 28.08.2009 року за № 9004259 в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна;

3.Розглянути його позов без його присутності.

4.Повідомлення, виклики та копії рішень направляти на вказаний контактний телефон.

Свої позовні вимоги позивач в мотивувальній частині позовної заяви обгрунтовує наступними обставинами та нормами права:

- Він, ОСОБА_1 , - є власником 1/3 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Оскільки він вирішив продати свою частину будинку, у травні 2023 року він звернувся до приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу Київської області Кулініченка М.Г. з метою оформлення договору купівлі - продажу.

Від нотаріуса дізнався, що його 1/3 частина будинку АДРЕСА_1 перебуває під арештом згідно постанови про арешт майна боржника та заборони на його відчуження АА № 898820 від 28.08.2009 року, накладеного Відділом державної виконавчої служби Кагарлицького РУЮ, що підтверджується відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна реєстраційний номер обтяження № 904259, виданого приватним нотаріусом Кулініченком М.Г..

В травні 2023 року він звернувся до Кагарлицького відділу державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області із питанням надання інформації щодо накладення арешту на його майно та прохання вирішити питання про скасування арешту на майно.

На свою заяву він отримав відповідь за № 8504 від 19.05.2023 року, з якої стало відомо, що на підставі отриманого з Кагарлицького відділення державної автомобільної інспекції виконавчого документа - постанови про адміністративне правопорушення АД №596039 та накладення на нього штрафу у розмірі 260 грн., 23.02.2009 року Кагарлицьким ВДВС було відкрито виконавче провадження № 12653837 про стягнення з нього адміністративного штрафу у розмірі 260 гривень 00 копійок, який він не сплатив.

Тому в рамках вказаного виконавчого провадження 28.08.2009 року було накладено арешт на його майно та відомості про обтяження внесено до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за номером обтяження 9004259.

Також, у відповіді зазначено, що надати більш детальну інформацію по вищевказаному виконавчому провадженню не вбачається можливим, оскільки останнє знищене у зв`язку із закінченням строку зберігання завершених виконавчих проваджень, встановленого пунктом 9.9. Порядку роботи з документами в органах виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 року № 2274/5 згідно акту про вилучення номенклатурних справ та журналів для знищення.

Для вирішення даного питання йому було запропоновано звернутися до суду з метою відновлення його порушених прав.

Крім того, про наявність на даний час виконавчих проваджень у провадженні ВДВС відносно нього у відповіді не повідомлено. Отже, це означає, що на дату відповіді відносно нього невиконаних виконавчих проваджень немає. Отже, він не є боржником.

Також, відповідно до ст.12 ЗУ «Про виконавче провадження» строки пред`явлення виконавчих документів такого характеру на виконання складають три місяці, тому повторне подання на виконання зазначеного виконавчого документа просто неможливе.

Про те, що Кагарлицьким ВДВС було відкрито виконавче провадження та він повинен був сплатити вказану суму він нічого не знав.

За місцем проживання йому ніяких документів, чи постанов з ВДВС з вимогою сплатити штраф не надходили, і можливості тепер сплатити штраф у нього немає, оскільки немає на виконанні відповідного документа, а служба ДАІ відповідно до наказу МВС України від 30.11.2015 року №1532 «Про ліквідацію Департаменту Державної автомобільної інспекції МВС України, Центру безпеки дорожнього руху та автоматизованих систем при МВС, управлінь Державної автомобільної інспекції ГУМВС, УМВС України в Автономній Республіці Крим, областях» перебуває в стані припинення.

Крім, того у відповіді повідомлено, що дане виконавче провадження було повернуто стягувану 30.10.2009 року на підставі п. 6 ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження».

А це означає, що арешт з майна державний виконавець, очевидно забув зняти, оскільки відповідно до ст.. 38 Закону України «Про виконавче провадження» станом на 30.10.2009р. у разі закінчення виконавчого провадження згідно із статтею 37 цього Закону, крім направлення виконавчого документа за належністю до іншого органу державної виконавчої служби; повернення виконавчого документа стягувачу згідно із статтею 40 цього Закону; повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, згідно із статтею 40-1 цього Закону, припиняється чинність арешту майна боржника.

Однак, вищезазначене положення Закону вже не діє з 2011 року, виконавче провадження давно знищене. Отже, зазначені вище обставини вказують на відсутність у державного виконавця Кагарлицького відділу державної виконавчої служби у Обухівському районі Київської області правових підстав для позасудового зняття арешту з мого майна, а тому підлягають захисту в судовому порядку шляхом звільнення його майна з-під арешту.

Виходячи з вищевикладеного, за наявності обтяження (арешту), накладеного на його майно, порушується його право власності, внаслідок чого він позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним, дана норма також викладена у ст. 321 ЦК України.

У відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 3 ЦК України, (неприпустимим є позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцієїд України та законом.

Правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб (ст. 316 ЦК України).

Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном (ст. 317 ЦК України).

Згідно ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст. 391 ЦК України).

Як зазначається у ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення.

Відповідно до ст. 59 Закону України Про виконавче провадження, арешт з майна може бути знятий за рішенням суду.

Враховуючи перелічені норми Законів, оскільки в позасудовому порядку зняти арешт з майна неможливо, він вимушений звернутися до суду за захистом своїх прав.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред являються за місцезнаходлсенням цього майна або основної його частини. (Виключна підсудність).

Його вимоги ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, тому повинні розглядатися за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту. Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України № 6-26цс13 від 15 травня 2013 року.

Відповідно до ст. 1 Першого Протоколу Конвеції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична чи юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Верховний Суд у постанові від 13 липня 2022 року у справі № 2/0301/806/11 зауважує, що застосування арешту майна боржника як обмежувальний захід не повинен призводити до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що свідчить про необхідність його застосування виключно у випадках та за наявності підстав, визначених законом.

В цій же постанові зазначено, що наявність протягом тривалого часу (майже 10 років) нескасованого арешту на майно боржника, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, а також за відсутності будь-яких відомостей стосовно рішення про стягнення виконавчого збору, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном.

Відповідно до положень Цивільного кодексу України у разі створення перешкод у користуванні власністю позивач може звернутися до суду з вимогою про вчинення дій, необхідних для відновлення порушеного права власності, а саме усунення перешкод в розпорядженні майном та зняття арешту.

Зазначені вище обставини підтверджуються доданими до позовної заяви документами.

Оригінали документів, копії яких подані до суду, знаходяться у нього.

Судовий збір сплачено відповідно до Закону України Про судовий збір, квитанція додається.

У відповідності до п. 10 ч. 3 ст. 175 ЦПК України письмово підтверджує про те, що ним не подано іншого позову до суду з тим самим предметом та з тих самих підстав.

На підставі викладеного, відповідно до ст. 41 Конституції України, п. 2 ч. 1 ст. З, ст. 16, ст. ст. 316, 317, 319, 321, 391 ЦК України, згідно ст. ст. 4, 19, ч. 2 ст. 30, 274 ЦПК України, керуючись ч. 5 ст. 59 Закону України Про виконавче провадження, - позивач просить задовольнити вимоги, викладені в прохальній частині його позовної заяви.

26.05.2023 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі п. 15.4) Перехідних Положень ЦПК України для розгляду даної справи по суті був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В., присвоєно справа № 368/624/23, провадження № 2/368/372/23.

12.06.2023 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 175, 177, 185, 187, 258, 260 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до слухання в загальному позовному порядку, призначено підготовче судове засідання на 10 год. 00 хв. 03.07.2023 року.

03.07.2023 року проведення підготовчого судового засідання відкладено на 16 год. 00 хв. 06.09.2023 року в зв`язку з клопотанням представника відповідача, - Кагарлицького відділу Державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області.

В підготовчому судовому засіданні, яке відбулося 06.09.2023 року, позивач ОСОБА_1 позов підтримав, вважав за можливе призначити справу до основного судового засідання, інших клопотань не заявляв.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 06.09.2023 року, представник відповідача, - Кагарлицького відділу Державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області, - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи.

В підготовче судове засідання, яке відбулося 06.09.2023 року, представник третьої особи на стороні відповідача, - Управління ДАІ ГУ МВС України в Київській області, - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи.

06.09.2023 року Кагарлицьким районним судом проведено підготовче судове засідання без участі відповідача (за участі позивача та без участі представника відповідача та представника третьої особи на стороні відповідача), по результатам проведеного підготовчого судового засідання судом на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено процесуальну (без видалення до нарадчої кімнати) ухвалу, на підставі якої закрито підготовче провадження, та призначено справу до судового розгляду по суті на 13 год. 00 хв. 15.09.2023 року.

29.10.2020 року Кагарлицьким районним судом проведено підготовче судове засідання без участі відповідача, по результатам проведеного підготовчого судового засідання судом на підставі п. 3 ч. 2 ст. 200 ЦПК України винесено процесуальну (без видалення до нарадчої кімнати) ухвалу, на підставі якої закрито підготовче провадження, та призначено справу до судового розгляду по суті на 16 год. 00 хв.15.09.2023 року.

В судове засідання (слухання справи по суті поданої позовної заяви), яке відбулося 15.09.2023 року, позивач ОСОБА_1 не з`явився, проте, - на адресу суду надійшла письмова заява клопотання позивача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви, - підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

В судове засідання (слухання справи по суті поданої позовної заяви), яке відбулося 15.09.2023 року, представник відповідача, - Кагарлицького відділу Державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області, - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи.

В судове засідання (слухання справи по суті поданої позовної заяви), яке відбулося 15.09.2023 року, представник третьої особи на стороні відповідача, - Управління ДАІ ГУ МВС України в Київській області, - не з`явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, що підтверджується матеріалами справи.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та вимоги, викладені в прохальній частині позовної заяви задовольнити, - шляхом винесення рішення, як окремого процесуального документу, з постановленням в нарадчій кімнаті, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

- Підсудність:

- Згідно ч. 2 ст. 30 ЦПК України позови про зняття арешту з майна пред являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини. (Виключна підсудність).

Як вбачається з матеріалів справи, нерухоме майно у виді 1/3 частини квартири, - розміщено за адресою: Київська область, м. Кагарлик.

Відповідно, - враховуючи місцерозташування нерухомого майна, зняття арешту з якого є предметом позову в даній цивільній справі, та враховуючи положення процесуального права, яке регулює підсудність в даній категорії справ (ч. 2 ст. 30 ЦПК України), - дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду Київської області, так як в даному випадку має місце виключна підсудність.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, тазастосування до них норм права:

- Позивач ОСОБА_1 є власником 1/3 частини житлового будинку АДРЕСА_1 .

Позивач ОСОБА_1 , використовуючи своє право власності (зокрема, - в частині можливості розпорядження ним відсуження), - вирішив продати свою частину будинку, в зв`язку з чим у травні 2023 року звернувся до приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу Київської області Кулініченка М.Г., - з метою оформлення договору купівлі продажу своєї частки майна в квартирі.

Проте, після звернення позивача ОСОБА_1 до нотаріуса, нотаріусом було повідомлено позивача ОСОБА_1 , що 1/3 частина будинку АДРЕСА_1 , та яка на праві приватної власності належить позивачу ОСОБА_1 , - перебуває під арештом згідно постанови про арешт майна боржника та заборони на його відчуження АА № 898820 від 28.08.2009 року, накладеного Відділом державної виконавчої служби Кагарлицького РУЮ, що підтверджується відомостями з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна реєстраційний номер обтяження № 904259, виданого приватним нотаріусом Кулініченком М.Г..

В травні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Кагарлицького відділу державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області із питанням надання інформації щодо накладення арешту на його майно та прохання вирішити питання про скасування арешту на майно.

На письмовий запит позивача ОСОБА_1 відповідачем, - Кагарлицьким відділом Державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області надано письмову відповідь за № 8504 від 19.05.2023 року, в якій вказано, що:

- на підставі отриманого з Кагарлицького відділення державної автомобільної інспекції виконавчого документа - постанови про адміністративне правопорушення АД №596039 та накладення на ОСОБА_1 штрафу у розмірі 260 грн., - 23.02.2009 року Кагарлицьким ВДВС було відкрито виконавче провадження № 12653837 про стягнення з нього адміністративного штрафу у розмірі 260 гривень 00 копійок, який ОСОБА_1 не сплатив.

Тому, - в рамках вказаного виконавчого провадження 28.08.2009 року було накладено арешт на майно позивача ОСОБА_1 , в тому числі на 1/3 частину квартири, та відомості про обтяження внесено до Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за номером обтяження 9004259.

Надати більш детальну інформацію по вищевказаному виконавчому провадженню не вбачається можливим, оскільки останнє знищене у зв`язку із закінченням строку зберігання завершених виконавчих проваджень, встановленого пунктом 9.9. Порядку роботи з документами в органах виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25.12.2008 року № 2274/5, - згідно акту про вилучення номенклатурних справ та журналів для знищення.

Для вирішення питання про зняття арешту відповідачем, - Кагарлицьким відділом Державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області було запропоновано позивачу ОСОБА_1 звернутися до суду з метою відновлення його порушених прав.

Крім того, у відповіді відповідача про наявність на даний час виконавчих проваджень у провадженні ВДВС відносно позивача ОСОБА_1 у відповіді не повідомлено. Відповідно, - суд констатує, що на дату слухання даної цивільної справи відносно позивача ОСОБА_1 невиконаних виконавчих проваджень немає. Отже, - позивач ОСОБА_1 не є боржником.

Згідно ст.12 ЗУ «Про виконавче провадження» строки пред`явлення виконавчих документів такого характеру на виконання складають три місяці, тому повторне подання на виконання зазначеного виконавчого документабез поновлення процесуальних строків на подання виконавчого документу до виконання неможливе.

Крім того, суд наголошує на тій обставині, що у відповіді повідомлено, що дане виконавче провадження ( в рамках якого було накладено арешт на майно позивача), - було повернуто стягувачу 30.10.2009 року на підставі п. 6 ст. 37 ЗУ «Про виконавче провадження».

Оскільки згідно ст. 38 Закону України «Про виконавче провадження» (станом на 30.10.2009р.) у разі закінчення виконавчого провадження згідно із статтею 37 цього Закону, крім направлення виконавчого документа за належністю до іншого органу державної виконавчої служби; повернення виконавчого документа стягувачу згідно із статтею 40 цього Закону; повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, згідно із статтею 40-1 цього Закону, - припиняється чинність арешту майна боржника.

Однак, суд зазначає, що вищезазначене положення Закону вже не діє з 2011 року, виконавче провадження давно знищене.

Отже, зазначені вище обставини вказують на відсутність у державного виконавця Кагарлицького відділу державної виконавчої служби у Обухівському районі Київської області правових підстав для позасудового зняття арешту з майна позивача ОСОБА_1 , а тому таке право позивача ОСОБА_1 , - підлягає захисту в судовому порядку шляхом звільнення його майна з - під арешту, - шляхом винесення судового рішення, яке і є підставою для зняття арешту з майна для державного виконавця.

Виходячи з вищевикладеного, за наявності обтяження (арешту), накладеного на майно позивача ОСОБА_1 , - порушується право власності позивача ОСОБА_1 , внаслідок чого позивач ОСОБА_1 позбавлений змоги в повному обсязі користуватися та розпоряджатися своїм майном на власний розсуд, що йому гарантовано положеннями Конституції України та нормами ЦК України.

Так, згідно ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Згідно ст. 321 ЦК України право приватної власності є непорушним.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 3 ЦК України неприпустимим є позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом.

Згідно ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Згідно ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту є відновлення становища, яке існувало до порушення.

Згідно ст. 59 Закону України Про виконавче провадження арешт з майна може бути знятий за рішенням суду.

Враховуючи перелічені норми Законів, оскільки в позасудовому порядку зняти арешт з майна неможливо, суд вважає, що позивач ОСОБА_1 правомірно звернувся до до суду за захистом свого права, - права власності, зокрема, - в частині права розпорядження своїм майном, яке на праві приватної власності належить позивачу ОСОБА_1 .

Суд констатує, що вимоги позивача ОСОБА_1 ґрунтуються на його праві власності на арештоване майно, тому повинні розглядатися за правилами, установленими для розгляду позовів про звільнення майна з-під арешту.

Така позиція викладена в постанові Верховного Суду України № 6-26цс13 від 15 травня 2013 року.

Згідно ст. 1 Першого Протоколу Конвеції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична чи юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Статтею 10 Загальної декларації прав людини визначено, що кожна людина має право володіти майном як одноособово, так і разом з іншими. Ніхто не може бути безпідставно позбавлений свого майна.

Верховний Суд у постанові від 13 липня 2022 року у справі № 2/0301/806/11 зауважує, що застосування арешту майна боржника як обмежувальний захід не повинен призводити до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що свідчить про необхідність його застосування виключно у випадках та за наявності підстав, визначених законом.

В цій же постанові зазначено, що наявність протягом тривалого часу (майже 10 років) нескасованого арешту на майно боржника, за умови відсутності виконавчого провадження та майнових претензій з боку стягувача, а також за відсутності будь-яких відомостей стосовно рішення про стягнення виконавчого збору, є невиправданим втручанням у право особи на мирне володіння своїм майном.

Відповідно до положень Цивільного кодексу України у разі створення перешкод у користуванні власністю позивач може звернутися до суду з вимогою про вчинення дій, необхідних для відновлення порушеного права власності, а саме, - усунення перешкод в розпорядженні майном та зняття арешту.

Відповідно до вимог статті 466 ЦПК України, процесуальні питання, пов`язані з виконанням судових рішень у цивільних справах, вирішуються судом, який розглядав справу як суд першої інстанції, якщо інше не визначено цим розділом.

Процесуальні питання, пов`язані з виконанням рішень інших органів (посадових осіб), вирішуються судом за місцем виконання відповідного рішення.

Згідно з частиною першою статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що арешт майна боржника направлений насамперед для забезпечення реального виконання рішення, тобто стягнення сум за виконавчим документом на користь стягувача.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 56, 57, 59 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 94, 97,115,128 КЗпП України, п. 2 ч. 1 ст. 258, 259, 263 265, 268 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Кагарлицького відділу Державної виконавчої служби в Обухівському районі Київської області, третя особа на стороні відповідача, - Управління ДАІ ГУ МВС України в Київській області, - про зняття арешту з майна, - задовольнити.

Зняти арешт з усього нерухомого майна фізичної особи, - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця місто Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 01 березня 2012 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, РНОКПП: НОМЕР_2 , який накладений відділом державної виконавчої служби Кагарлицького районного управління юстиції згідно постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АА № 898820 від 28.08.2009 року, прийнятої в рамках виконавчого провадження ВП № 12653837 та зареєстрованої 28.08.2009 року за № 9004259 в Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку на підставі ч. 1 ст. 352 ЦПК України.

Апеляційна скарга на рішення суду на підставі ч. 1 ст. 354 ЦПК України подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно ч. 1 ст. 355 ЦПК України апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Згідно п. 15.5) Перехідних Положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справи витребовуються на надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

У разі порушення порядку подання апеляційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з моменту проголошення до Київського Апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області, а учасниками процесу, які не були присутні під час проголошення рішення, - протягом тридцяти днів з моменту отримання копії рішення.

Суддя: О.В. Закаблук