Справа № 766/70/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області

у складі: головуючого судді Скрипнік Л.А.,

секретар судового засідання Оніщенко О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Херсоні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом адвоката Кулік Світлани Григорівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , до Херсонської міської ради Херсонської області, треті особи ОСОБА_2 , Друга Херсонська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

установив:

Описова частина

Короткий зміст позовних вимог. Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

У червні 2023 року адвокат Кулік С.Г., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з вказаним позовом до Херсонської міської ради Херсонської області, треті особи ОСОБА_2 , Друга Херсонська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову зазначила, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , після його смерті відкрилася спадщина на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 .

Мати позивача ОСОБА_4 прийняла спадщину після смерті чоловіка відповідно до ч.3 ст..1268 ЦК України, так як проживала та була зареєстрована разом з ним з 1976 р.н. за адресою: АДРЕСА_2 .

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ..

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 відповідно до ст.1261 ЦК України є позивач ОСОБА_1 та її брат ОСОБА_2 .

В березні 2023 року позивач звернулася до Другої Херсонської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6 віри ОСОБА_7 , однак нотаріус листом відмовила у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом, посилаючись на пропущений строк для прийняття спадщини.

Ураховуючи наведене та вважаючи, що шестимісячний строк для прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин так як змушена була змінювати місце проживання через військову агресію Російської Федерації проти України, просила визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Відзив на позовну заяву до суду не надходив.

Інші процесуальні дії у справі

Ухвалою судді від 14.07.2023 року зазначену позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання в порядку загального позовного провадження.

Пояснення учасників справи

Позивач у судове засідання не з`явилася, надала повноваження представнику.

Представник позивача в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити з підстав, зазначених в позовній заяві.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, подав заяву, у якій просив слухати справу у відсутність їх представника, при винесенні рішення покладаються на розсуд суду.

Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у його відсутні, позовні вимоги визнав, не заперечував проти задоволення позову.

Представник Другої Херсонської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи у відсутність представника, при вирішення спору окладається на розсуд суду.

З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у судовому засіданні за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі письмових доказів та, у відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Мотивувальна частина

Фактичні обставини, встановлені судом

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

За загальним правилом статей 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою статті 16 ЦК України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.

Суд встановив, що батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , є ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданим Міським відділом реєстрації актів цивільного стану Херсонського обласного управління юстиції 13.09.2005 року (Повторно).

Обставини справи.

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер батько позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Корабельним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Херсоні Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 01.11.2021 року.

Після його смерті відкрилася спадщина на трикімнатну квартиру АДРЕСА_1 , яку прийняла мати позивача ОСОБА_4 до ч.3 ст.1268 ЦК України, так як проживала та була зареєстрована разом з ним з 1976 р.н. у вказаній квартирі, що підтверджується відміткою у паспорті.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати ОСОБА_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Корабельним відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Херсоні Південного міжрегіонального Управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 08.11.2021 року .

Спадкоємцями першої черги за законом є позивач у справі ОСОБА_1 та її брат ОСОБА_2 (третя особа).

06.03.2023 року ОСОБА_1 звернулась до Другої Херсонської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Листом Другої Херсонської державної нотаріальної №70/01-16 від 08.03.2023, їй відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на спадщину за законом та рекомендовано звернутися до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до статей 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Відповідно до частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Зважаючи на наведене, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд має досліджувати поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постановах від 11 липня 2018 року у справі № 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18) та від 11 листопада 2020 року у справі № 750/262/20 (провадження № 61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Водночас, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то немає правових підстав для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи спори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, суди мають враховувати, що прийняття спадщини є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини потрібними є волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом шестимісячний строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.

Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини посилалась на те, змушена була змінювати місце проживання через військову агресію Російської Федерації проти Україниза для збереження життя своєї сім`ї.

Суд знаходить підстави для задоволення вимог позивача, виходячи з такого.

Відповідно до ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Якщо місце проживання спадкодавця невідоме, місцем відкриття спадщини є місцезнаходження нерухомого майна або основної його частини, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходження основної частини рухомого майна.

В особливих випадках місце відкриття спадщини встановлюється законом.

Згідно положень Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 року за №1668/39004 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією», територія м.Херсон з 01 березня 2022 по 11 листопада 2022.

Статтею 9 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» державні органи та органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до Конституції та законів України, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території діють лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Будь-які органи, їх посадові та службові особи на тимчасово окупованій території та їх діяльність вважаються незаконними, якщо ці органи або особи створені, обрані чи призначені у порядку, не передбаченому законом. Будь-який акт (рішення, документ), виданий органами та/або особами, передбаченими частиною другою цієї статті, є недійсним і не створює правових наслідків. Встановлення зав`язків та взаємодія органів державної влади України, їх посадових осіб, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з незаконними органами (посадовими особами), створеними на тимчасово окупованій території, допускається виключно з метою забезпечення національних інтересів України, захисту прав і свобод громадян України, виконання міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, сприяння відновленню в межах тимчасово окупованої території конституційного ладу України.

За вказаних вище обставин та враховуючи вимоги чинного законодавства, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача щодо наявності поважних причин пропуску останньою строку для прийняття спадщини за законом після смерті матері.

Аналізуючи викладене та оцінюючи наявні у справі докази, приймаючи до уваги встановлені судом факти і відповідні ним правовідносини, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачкою строку на подання заяви про прийняття спадщини, а тому приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову та надання позивачу строку тривалістю 3 місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На підставі викладеного, ст.ст. 1261, 1270, 1272 ЦК України та керуючись ст. ст.12,13,81,200,263-265 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , додатковий строк тривалістю три місяці (з дня набрання законної сили даним судовим рішенням) для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Херсонського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя Л.А. Скрипнік