Справа № 362/6597/23
Провадження № 2/362/2384/23
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

26 жовтня 2023 року

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Марчук О.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Виробничо-комерційного підприємства у форм товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій», третя особа: ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

Судом отримано вказану позовну заяву.

Справа підсудна Васильківському міськрайонному суду Київської області на підставі частини дванадцятої статті 28 ЦПК України.

При цьому, суддя враховує, що відповідно до пункту 3-1 Розділу XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIII, до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

Місце проживання позивача: АДРЕСА_1 .

Місцезнаходження відповідача: Черкаська обл., м. Умань, вул. Дерев`янка, буд. 6.

Позовна заява підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Підстави позову: на думку позивача, порушення його прав та інтересів.

Немає встановлених ЦПК України підстав для повернення позовної заяви, відмови в її прийнятті або відмови у відкритті провадження у справі.

Одночасно із позовом, представником позивача подано клопотання від 23 жовтня 2023 року про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Зокрема, клопотання обґрунтовано значенням справи для позивача, можливість призначення судової експертизи та відсутність показників індексу інфляції за вересень жовтень 2023 року.

Також, вирішуючи дане клопотання, слід виходити з наступного.

Суд наголошує на тому, що за своєю юридичною структурою дана справа не відноситься до складних.

При цьому, позивач належним чином скористався своїми процесуальними правами, надавши суду відповідний позов із обґрунтуванням своїх вимог.

Суд обов`язково його дослідить і врахує при винесенні рішення у справі.

Таким чином, позивач реалізує своє право надати пояснення, доводи і міркування та заявити клопотання.

Тобто, навіть при розгляді справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін, позивач не позбавлений і має право надати пояснення, доводи і міркування у письмовому вигляді та заявити будь-які клопотання (у тому числі про призначення експертизи), які суд обов`язково розгляне.

Суд не вбачає перешкод для реалізації позивачем його прав заявити клопотання будь-якого характеру.

Вказані процесуальні дії абсолютно не залежать від виду і порядку провадження, що здійснюється судом.

При вирішенні питання про порядок розгляду справи, суд керується нормами частин 2, 3 і 4 статті 274 ЦПК України, які дозволяють проводити розгляд справи за даним позовом в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Пунктом 5 частини четвертої статті 274 ЦПК України визначено, що в порядку спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік», установлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 01 січня 2023 року для працездатних осіб 2 684 гривні 00 копійок.

Ціна заявленого позову складає 171 327 гривень 28 копійок, тобто менше ніж двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки, у даному спорі ціна позову не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд вважає за можливе розглядати такий спір в порядку спрощеного позовного провадження.

Суд зауважує, що для повного та всебічного встановлення обставин справи, суду достатньо дослідити письмові пояснення учасників процесу та дати аналіз письмовим доказам по справі.

До того ж, слід звернути увагу представника позивача на таке.

Розгляд справи в судовому засіданні з різних причин може затягнутись на довгі роки, що є неприпустимим, тоді як в порядку спрощеного провадження без виклику сторін суду достатньо отримати від усіх учасників процесу їх правову позицію щодо справи, оцінити докази та прийняти рішення.

Серед іншого, суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17.07.1997 року № 475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01).

Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги п. 1 ст. 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

До того ж, необхідно врахувати, що у зв`язку із введенням воєнного стану на усій території України відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» та його подальшим продовженням, розгляд справи в судовому засіданні може бути значно ускладнений або взагалі неможливий через неможливість прибуття до суду сторін по справі чи оголошення повітряної тривоги у Київській області.

Як наслідок, розгляд справи в порядку спрощеного провадження без виклику сторін не є перешкодою для дослідження в повному обсязі усіх обставин по справі.

Важливим є те, щоби сторони повідомили суду усі фактичні обставини справи.

При цьому, слід зауважити, що повідомлення суду про обставини по справі не обов`язково має здійснюватись вербально в судовому засіданні.

Немає перешкод для сторін повідомити суду про усі обставини по справі в письмових поясненнях, листах, заявах і клопотаннях.

Будь-які докази по справі сторони також можуть надати суду через канцелярію суду або засобами поштового зв`язку.

Доводи представника позивача на значення справи для позивача також є необґрунтованими, оскільки представником не зазначено у чому саме конкретно для позивача полягає таке «значення» справи.

При цьому, суд роз`яснює, що кожна без винятку справа, тобто усі абсолютно справи в суді є винятковими і важливими як для сторін, так і для суду.

Стосовно твердження представника позивача про можливість призначення судової експертизи, суд не вбачає перешкод для вирішення питання про призначення судової експертизи в спрощеному судовому провадженні.

Суд роз`яснює, що сторони реально можуть подати до суду й інші заяви чи клопотання будь-якого характеру по даній справі (у тому числі клопотання про призначення експертизи).

Посилання представника позивача на відсутність показників індексу інфляції за вересень жовтень 2023 року також об`єктивно і безумовно не є підставою для розгляду справи в загальному провадженні, оскільки відсутність або не надання суду доказів не виключає розгляд справи по суті.

За таких обставин, клопотання є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Дослідивши матеріали позовної заяви, з урахуванням положень статей 184 187 ЦПК України, приходжу до висновку про необхідність відкриття провадження у справі.

Вирішуючи питання про порядок розгляду справи, відповідно до норм статей 274 277 ЦПК України, з урахуванням конкретних обставин даної справи, приходжу до висновку про доцільність розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

На підставі викладеного, керуючись статтями 184 187, 274 277 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Виробничо-комерційного підприємства у форм товариства з обмеженою відповідальністю «Обрій», третя особа: ОСОБА_2 про стягнення грошових коштів.

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження сімнадцять днів з дня вручення цієї ухвали.

Відзив подається протягом сімнадцяти днів із дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом сімнадцяти днів з дати отримання відзиву і заперечень на відзив.

Клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається за такою веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет https://vs.ko.court.gov.ua/sud1008/.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку окремо від рішення суду лише в частині, що стосується правил підсудності.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя