ОЧАКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 945/1019/23
Провадження № 2/483/270/2023
РІШЕННЯ

Іменем України

01 листопада 2023 року м. Очаків

Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області у складі:

головуючої судді Шевиріної Т.Д.,

за участю секретаря Акопової К.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Державний нотаріус Четвертої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області, про визначення додаткового строку на подання заяви про відмову від спадщини,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, предметом якого є: визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , яка є матір`ю позивачки. Остання прийняла спадщину шляхом подання у передбачений законом строк відповідної заяви до нотаріальної контори. Однак, вважаючи, що отримання спадкового майна стане для неї надмірним тягарем, позивачка вирішила подати нотаріусу заяву про відмову від спадщини. Оскільки нотаріусом роз`яснено про неможливість прийняття заяви про відмову від спадщини через пропуск строку на подання такої заяви, позивачка змушена звернутися з позовом до суду.

Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилися, остання надала заяву про розгляд справи без їх участі, в якій також зазначила, що повністю підтримує позовні вимоги.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти задоволення позову.

Представник третьої особи - Державний нотаріус Четвертої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області, в судове засідання не з`явився, про причини не явки суд не повідомив, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Дослідивши долучені до матеріалів справи письмові докази, оглянувши копію спадкової справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , після смерті якої Четвертою Миколаївської державною нотаріальною конторою заведено спадкову № 91/2022 (а.с. 6,7).

З матеріалів зазначеної спадкової справи вбачається, що спадщину прийняли син спадкодавиці - ОСОБА_2 , та донька спадкодавиці ОСОБА_1 , шляхом подання у передбачений законом строк відповідних заяв про прийняття спадщини.

18 квітня 2022 року ОСОБА_1 подала Державному нотаріусу Четвертої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області письмову заяву про відмову від спадщини, яку нотаріусом отримано через засоби поштового зв`язку 21 квітня 2023 року (а.с. 14).

Як вбачається з матеріалів справи, 04 травня 2023 року Державним нотаріусом Четвертої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області позивачці надано роз`яснення та повідомлено про те, що нею у встановлений строк прийнято спадщину та у цей же строк ніяких інших заяв не надходило (а.с. 15).

За змістом частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, відносно якої суд має ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права.

Матеріально-правова вимога позивача повинна спиратися на підставу позову. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Отже, правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (стаття 175 ЦПК України).

Звертаючись до суду з даним позовом, позивачка просила суд визначити додатковий строк для подання заяви про відмову від спадщини, яка відкрилася після смерті її матері, посилаючись на те, що спірні відносини не врегульовані, а тому необхідно застосувати аналогію закону, зокрема ст. 1272 ЦК України.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно з частиною другою статті 1269 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч. 1 ст. 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини.

Верховний Суд у своїй постанові від 26 жовтня 2020 року (справа № 132/3826/18) зазначив, що право на відмову від прийняття спадщини існує у спадкоємця лише в межах строку, встановленого для прийняття спадщини, після закінчення якого відмова не допускається і поновлення цього строку законом не передбачено.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 01 березня 2023 року у справі № 444/2314/17 провадження № 61-17980св21.

У пункті 25 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року також роз`яснено, що відмова від прийняття спадщини на користь інших спадкоємців допускається лише протягом строку для прийняття спадщини. Після закінчення цього строку частка у спадщині не може бути збільшена з тих підстав, що хто-небудь зі спадкоємців відмовляється від спадщини на користь інших спадкоємців. У таких випадках особа, яка прийняла спадщину, має право розпорядитись усім або частиною майна, отриманого в порядку спадкування, шляхом відчуження її іншому спадкодавцеві за договором купівлі-продажу, дарування, міни тощо.

Твердження позивачки про те, що спірні правовідносини не врегульовані чинним законодавством і така прогалина може бути усунута шляхом застосування аналогії закону суд не бере до увагу, з огляду на таке.

Частиною 1 статті 65 Закону України «Про правотворчу діяльність» визначено, що правова прогалина - це повна або часткова відсутність норми права, що не забезпечує завершеність правового регулювання відповідних суспільних відносин.

Для подолання правової прогалини суд може застосовувати у випадках, передбачених законом, аналогію закону або аналогію права.

Аналогія закону або аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб (частина 4 статті 65 Закону).

Разом із тим, порядок реалізації права на відмову від прийняття спадщини врегульований законом, а саме ст. 1273 ЦК України, у частині першій якої встановлено строки і порядок подання відповідної заяви.

Подавши заяву про прийняття спадщини, позивачка реалізувала своє право, і цей факт має юридичне значення, породжує відповідні права і обов`язки.

Встановлення наявності поважних причин, за яких позивачка не подала у шестимісячний строк заяву про відмову від спадщини правового значення не має, оскільки чинним законодавством не передбачено визначення додаткового строку на подання такої заяви.

З урахуванням викладеного, а також того, що позивачка у встановлений законом строк прийняла спадщину шляхом подання нотаріусу відповідної заяви, продемонструвавши таким чином своє волевиявлення на набуття спадкового майна, і подальше розпорядження вказаним майном має здійснюватися відповідно до норм цивільного законодавства, яке не передбачає визначення додаткового строку для подання заяви про відмову від прийнятої спадщини, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 12, 13, 259, 263-265 ЦПК України,

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа Державний нотаріус Четвертої Миколаївської державної нотаріальної контори Миколаївської області, про визначення додаткового строку на подання заяви про відмову від спадщини відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду через Очаківський міськрайонний суд Миколаївської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуюча: