Справа №295/1965/22
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Коцюби О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1

про перегляд заочного рішення по справі

за позовом акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк"

до ОСОБА_1

про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду із заявою, у якій просить поновити строк для подання заяви про перегляд заочного рішення суду, скасувати заочне рішення Богунського районного суду м.Житомира від 17.10.2022, та призначити справу до судового розгляду у порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування заяви ОСОБА_1 зазначає про те, що повідомлень про розгляд справи він не отримував.

Вказує, що не погоджується із сумою заборгованості, яка заявлена до стягнення позивачем. До позову не додано тарифів банку, на яких мав би міститися підпис відповідача про ознайомлення з ними. У анкеті-заяві позичальника від 22.05.2019 процентна ставка не визначена. Надані позивачем копії документів не містять підтверджень, що саме цей витяг з умов та правил розумів відповідач, ознайомився та погодився з ними, підписуючи анкету заяву від 22.05.2019, а також того, що надані документи на момент отримання відповідачем кредитних коштів містили умови щодо сплати процентів за користування кредитом, зокрема у зазначеному розмірі та порядку оплати. Оскільки витяг з умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку, який наявний у матеріалах справи, не містить підпису відповідача, тому їх не можна розцінювати як частину укладеного між сторонами кредитного договору. Отже відсутні підстави вважати, що сторони досягли домовленості щодо сплати відсотків за користування кредитними коштами, а також щодо відповідальності у вигляді сплати неустойки. Укладений між сторонами кредитний договір у вигляді анкети-заяви від 22.05.2019, не містить строку повернення кредиту, тому позивач має право вимагати повернення фактично отриманої суми кредитних коштів.

Відповідач не погоджується із нарахованою АТ КБ «ПриватБанк» сумою заборгованості, оскільки стягнення простроченої заборгованості за тілом кредиту та відсотками передбачене умовами та правилами, які відповідач не підписував, тому сума заборгованості за простроченим тілом кредиту у розмірі 45 349,55 грн, заборгованість за нарахованими відсотками у сумі 12 627,00 грн та заборгованість за простроченими відсотками у сумі 15 356,34 грн стягненню не підлягає. Вважає, що наявні підстави для стягнення лише заборгованості за тілом кредиту у сумі 207 188,41 грн.

Ухвалою суду від 11.09.2023 поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк, встановлений для подання до суду заяви про перегляд заочного рішення Богунського районного суду м. Житомира від 17.10.2022, ухваленого у цивільній справі №295/1965/22, та призначено заяву про перегляд заочного рішення до судового розгляду.

13.10.2023 до суду надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення, у якому представник позивача вказав, що між сторонами у порядку, визначеному чинним законодавства, укладено кредитний договір у формі договору приєднання. Розрахунок заборгованості відповідачем не спростований, та іншого розрахунку не надано. З виписки по рахунку вбачається, що відповідач активно використовував кредитний рахунок.

Представник позивача вказує, що виникнення простроченої заборгованості відбувається у разі несплати мінімального платежу до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту, зобов`язання клієнта вважаються простроченими. Прострочене тіло кредиту - це частина використаного кредитного ліміту або вся сума використаного кредитного ліміту, що на конкретну дату мало бути погашено відповідачем, але не погашено, або погашено частково, не у повному обсязі. Прострочені відсотки - це нараховані відсотки за користування кредитним лімітом, які на конкретну дату мали бути погашені відповідачем, але не погашені, або погашені частково, не у повному обсязі. У зв`язку з цим, обставини, на які посилається відповідач, не відповідають дійсності, а позовні вимоги банку підлягають задоволенню в повному обсязі.

Також зауважено, що згідно з випискою по рахунку, відповідач до певного часу належним чином виконував свої зобов`язання за кредитом, що свідчить про те, що відповідач знав про умови кредитування та визнав свої зобов`язання за договором. Тому посилання відповідача на те, що він не був ознайомлений з умовами кредитування, не відповідають обставинам справи.

Заявник у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, подав до суду заяву про проведення судового засідання без його участі, відповідно до змісту якої відповідач заяву підтримує та просить задовольнити.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши доводи заяви, дослідивши матеріали справи, суд приходить наступного висновку.

Встановлено, що заочним рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 17.10.2022 стягнуто з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг №б/н від 22.05.2019 в розмірі 280 521,30 грн, станом на 20.12.2021, та судові витрати в розмірі 4 207,82 грн.

Пунктом 2 частини 3 статті 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Розгляд даної справи проведено без повідомлення сторін. З матеріалів справи вбачається, що копія ухвали про відкриття провадження у справі разом з матеріалами позовної заяви, копія заочного рішення суду направлялися відповідачу за адресою його зареєстрованого місця проживання, однак повернулися на адресу суду не врученими, отже, посилання відповідача на те, що йому не було відомо про розгляд справи, вбачаються обґрунтованими. Таким чином, судом встановлено, що відповідач не подав відзив на позовну заяву з поважних причин.

Також відповідач посилається на відсутність доказів того, сторони досягли домовленості щодо сплати відсотків за користування кредитними коштами, наявний у матеріалах справи витяг з умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку не містить підпису відповідача, тому їх не можна розцінювати як частину укладеного між сторонами кредитного договору, стягнення простроченої заборгованості за тілом кредиту та відсотків передбачене умовами та правилами, які відповідач не підписував, тому сума заборгованості за простроченим тілом кредиту у розмірі 45 349,55 грн, заборгованість за нарахованими відсотками у сумі 12 627,00 грн та заборгованість за простроченими відсотками у сумі 15 356,34 грн стягненню не підлягає. Відповідач вважає, що наявні підстави для стягнення лише заборгованості за тілом кредиту у сумі 207 188,41 грн.

На підставі вищевикладеного, дослідивши доводи заявника щодо необхідності перегляду заочного рішення, суд приходить висновку, що вони є вагомими та мають істотне значення для правильного вирішення справи, відповідач не мав можливості подати відзив на позовну заяву та докази в обґрунтування своїх заперечень з поважних причин, а тому заочне рішення підлягає скасуванню.

У заяві про перегляд заочного рішення відповідач просить призначити справу до розгляду у порядку загального позовного провадження.

Нормами ч. 1 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються справи: малозначні справи; що виникають з трудових відносин; про надання судом дозволу на тимчасовий виїзд дитини за межі України тому з батьків, хто проживає окремо від дитини, у якого відсутня заборгованість зі сплати аліментів та якому відмовлено другим із батьків у наданні нотаріально посвідченої згоди на такий виїзд.

Відповідно до ч. 2 ст. 274 ЦПК України встановлено, що у порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 4 статті 274 ЦПК України встановлений виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, а саме: 1) що виникають з сімейних відносин, крім спорів про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, розірвання шлюбу та поділ майна подружжя; 2) щодо спадкування; 3) щодо приватизації державного житлового фонду; 4) щодо визнання необґрунтованими активів та їх витребування відповідно до глави 12 цього розділу; 5) в яких ціна позову перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 6) інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 1-5 цієї частини.

Відповідно до ч. 1 ст.277 ЦПК України питання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно з ч. 1 ст. 279 ЦПК України розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

З огляду на те, що позивач звернувся з позовом, предмет якого відповідно до ч. 4 ст. 274 ЦПК України не входить до переліку справ, розгляд яких належить здійснювати виключно в порядку загального позовного провадження, предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, суд вважає, що беручи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі, заявлені вимоги можуть вирішені в порядку спрощеного позовного провадження, а тому суд відмовляє в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ст.ст. 19, 274 ЦПК України суд призначає справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

Керуючись статтями 287, 288 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення - задовольнити.

Скасувати заочне рішення від 17.10.2022 у цивільній справі за позовом акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Призначити справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Сторони у справі можуть заявити клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін. Клопотання про такий розгляд відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Відповідно до вимог ч.1,2 ст.174 ЦПК України при розгляді справи судом у порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Відповідач має право подати до суду відзив на позовну заяву. Вимоги до відзиву на позовну заяву встановлені ст.178 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч.3-6 ст.178 ЦПК України відзив повинен містити:

1) найменування (ім`я) позивача і номер справи; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) відповідача, його місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу та адресу електронної пошти, (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 3) у разі повного або часткового визнання позовних вимог - вимоги, які визнаються відповідачем; 4) обставини, які визнаються відповідачем, а також правову оцінку обставин, надану позивачем, з якою відповідач погоджується; 5) заперечення (за наявності) щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову, з якими відповідач не погоджується, із посиланням на відповідні докази та норми права; 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до відзиву, та зазначення документів і доказів, які не можуть бути подані разом із відзивом, із зазначенням причин їх неподання; 7) заперечення (за наявності) щодо заявленого позивачем розміру судових витрат, які позивач поніс та очікує понести до закінчення розгляду справи по суті; 8) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які відповідач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду.

До відзиву додаються:

1) докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

До відзиву, підписаного представником відповідача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника відповідача.

Встановити відповідачу строк 15 днів з дня вручення копії даної ухвали для подачі відзиву на позов та надання доказів в обґрунтування заперечень, якщо такі докази не надані позивачем.

В разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин справа буде розглянута за наявними матеріалами.

Позивач має право надати відповідь на відзив протягом 5 днів з моменту отримання відзиву. Згідно ч.3 ст.179 ЦПК України до відповіді на відзив застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 цього Кодексу.

Відповідач має право подати заперечення на відповідь на відзив протягом 5 днів з моменту отримання відповіді на відзив. Частиною 3 статті 180 ЦПК України до заперечення застосовуються правила, встановлені частинами третьою - п`ятою статті 178 цього Кодексу.

Відповідно до ст.83 ЦПК України сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.

Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи, що розглядається за електронною адресою на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.А. Воробйова