Провадження № 2/127/4348/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2023 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Воробйов В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація)в Україні про встановлення факту, що має юридичне значення та відшкодування завданої моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація)в Україні про встановлення факту, що має юридичне значення та відшкодування завданої моральної шкоди.

Згідно з частиною 1 статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

За правилами цивільного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статті 175 ЦПК України, а також вимогам статті 177 цього Кодексу.

Однак, дана позовна заява не відповідає вимогам ст. 175 ЦПК України, а саме:

- позовна заява не містить відомих номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача. Крім того, позивачем в якості відповідача вказано державу російська федерація в особі посольства держави росія (російська федерація) в Україні, проте, у зв`язку з розірванням дипломатичних відносин зазначене посольство припинило роботу на території України;

- позовна заява не містить ціну позову та обґрунтований розрахунок суми, що стягується;

- позовна заява не містить спосіб (способи) захисту прав або інтересів, адже позивач просить позов задовольнити, але не зазначає із кого саме слід стягнути відповідний розмір шкоди;

- позовна заява не містить викладення обставин щодо дати зруйнування квартири позивача;

- позовна заява не містить зазначення доказів, в обґрунтування обставин викладених в позовній заяві, зокрема, щодо:заподіяння позивачу моральної шкоди в розмірі 4000 000,00 грн.; знищення квартири позивача (зокрема витяг з Реєстру пошкодженого та знищеного майна).

Згідно із ч. 5 ст. 177 ЦПК України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ст. 83 ЦПК України позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

В роз`ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

За змістом ч. 1 ст. 177 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Статтею 190 ЦПК України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 272 цього Кодексу. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі учасникам справи надсилається копія позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Тобто у разі відкриття провадження за даною позовною заявою суд зобов`язаний невідкладно надіслати відповідачам копію ухвали про відкриття провадження у справі та копію позовної заяви з додатками.

Як вбачається з позовної заяви, відповідачем позивач зазначає російську федерацію в особіпосольства держави росія (російська федерація)в Україні.

Пунктом 2.1 Інструкції про порядок виконання міжнародних договорів з питань надання правової допомоги в цивільних справах щодо вручення документів, отримання доказів та визнання і виконання судових рішень, затвердженої спільним наказом Міністерства юстиції України та Державною судовою адміністрацією України від 02.07.2008 року № 1092/5/54, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.07.2008 року за № 573/15264, визначено, що у разі, якщо при розгляді цивільної справи у суду України виникне необхідність у врученні документів або отриманні доказів, у проведенні окремих процесуальних дій за кордоном, суд України складає доручення про надання правової допомоги за кордоном.

Центральним органом, відповідальним за виконання міжнародних договорів України у сфері правових відносин і правової допомоги у цивільних справах, є Міністерство юстиції України.

Згідно з ст. 10 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах (укр/рос), підписаної від імені України у м. Мінську 22.01.1993 року, ратифікованої із застереженнями Законом України від 10.11.1994 р. № 240/94-ВР, запитувана установа юстиції здійснює вручення документів відповідно до порядку, що діє в її державі, якщо документи, що вручаються, написані на її мові або російською мовою або забезпечені завіреним перекладом на ці мови. В іншому випадку вона передає документи одержувачеві, якщо він згодний добровільно їх прийняти.

Разом з цим, відповідно до п. 2.3 вищезазначеної Інструкції доручення та документи, що до нього додаються, складаються мовою, передбаченою відповідним міжнародним договором України. Якщо доручення чи документи, що до нього додаються, складено українською мовою, слід додавати завірений переклад на мову запитуваної держави або на іншу мову, передбачену міжнародним договором України. Документи, що підлягають врученню згідно з дорученням суду України, складаються мовою запитуваної держави чи іншою мовою, передбаченою міжнародним договором України, або супроводжуються завіреним перекладом на таку мову.

З викладеного вбачається, що позивачу до позовної заяви з додатками, які складені українською мовою, слід додати їх засвідчений уповноваженим перекладачем або нотаріусом переклад на російську мову для вручення відповідачу російській федерації в особіпосольства держави росія (російська федерація)в Україні.

Крім того, судом враховано, що 24.02.2022 року розірвано дипломатичні відносини між Україною і російською федерацією у зв`язку з широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України. Функціонування закордонних дипломатичних установ України на території російської федерації та діяльність дипломатичних установ російської федерації на території України зупинено. Комунікація Міністерства закордонних справ України з органами державної влади російської федерації за посередництва третіх держав не здійснюється. У зв`язку з чим наразі унеможливлено сприяння органами дипломатичної служби України у переданні судових документів російській стороні (листи Міністерства закордонних справ України вих. №71/17-500-67127 від 04.09.2022 року та вих. №71/17-500-77469 від 03.10.2022 року).

Також припинено доставку поштових відправлень до/з російської федерації з перших днів повномасштабного вторгнення.

Таким чином, передача будь-яких документів компетентним органам російської федерації, у тому числі дипломатичними каналами, наразі неможлива (лист Міністерства юстиції України вих. №100817/98748-22-22/12.1.3 від 31.10.2022 року).

До повномасштабної військової агресії російської федерації проти України повідомлення резидентів російської федерації про розгляд судами України справ за їх участі здійснювалось згідно з Конвенцією про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, вчиненої у м. Мінську 22 січня 1993 року, та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року, вчиненого у м. Москві 28 березня 1997 року, у відносинах України з російською федерацією та республікою Білорусь.

Однак, згідно із листом Міністерства закордонних справ України від 30.12.2022 року № 72/14-612-108558 після письмового повідомлення Виконавчого комітету Співдружності Незалежних Держав з 27 грудня 2022 року українською стороною зупинена дія Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах, вчиненої у м. Мінську 22 січня 1993 року, та Протоколу до Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22 січня 1993 року, вчиненого у м. Москві 28 березня 1997 року, у відносинах України з російською федерацією та республікою Білорусь.

У зв`язку з повномасштабною військовою агресією російської федерації проти України припинилось будь-яке, в тому числі поштове, сполучення між Україною та російською федерацією.

Разом з тим, Касаційним цивільним судом у складі Верховного Суду у постанові від 14.04.2022 року у справі № 308/9708/19 (провадження № 61-18782св21) викладено правову позицію, відповідно до якої у цій категорії спорів (про відшкодування шкоди, завданої фізичній особі, її майну, здоров`ю, життю у результаті збройної агресії РФ) іноземна держава-відповідач не користується судовим імунітетом проти розгляду судами України таких судових справ. При цьому зазначено, що ухвала суду про направлення посольству РФ запиту на згоду або незгоду про розгляд українським судом зазначеної цивільної справи, примірника апеляційної скарги і ухвали про відкриття апеляційного провадження, а також зупинення провадження у справі до надходження відповіді від компетентного органу іноземної держави - посольства РФ в Україні або ненадходження в розумні строки такої відповіді з моменту належного підтвердження про отримання цим посольством зазначених процесуальних документів, підлягає скасуванню, оскільки вчинення РФ з 2014 року збройної агресії проти України не припиняється, РФ заперечує суверенітет України, тому зобов`язань поважати та дотримуватися суверенітету цієї країни немає. А отже, і направляти до посольства цієї країни запит на згоду про участь у справі і зупиняти провадження у справі до отримання відповіді від РФ або повідомлення про вручення такого запиту не потрібно.

Частиною 4 ст. 263 ЦПК України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на наведене, з метою дотримання основних засад цивільного судочинства, суд вбачає за необхідне вжити всіх можливих заходів для повідомлення відповідача про розгляд справи шляхом направлення після відкриття провадження по справі примірника позовної заяви з додатками, ухвали суду про відкриття провадження на вказану позивачем електронні адреси посольства рф.

У постанові від 20.11.2018 року у справі № 5023/10655/11 Велика Палата Верховного Суду відзначила, що держава може вступати як у цивільні (господарські), так і у адміністративні правовідносини (п. 6.21). Вступаючи в цивільні чи господарські правовідносини, держава в особі відповідного органу насамперед має на меті задоволення приватного інтересу (п. 6.23 постанови).

Окреслені висновки вказують на можливість держави вступати в цивільні правовідносини через відповідні органи.

У відносинах, в які вступає держава, органи, через які вона діє, не мають власних прав і обов`язків, а наділені повноваженнями (компетенцією) представляти державу у відповідних правовідносинах. Органи держави не є самостійними суб`єктами, а виконують представницьку функцію держави.

Згідно із п. 4 ст. 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Однак, з матеріалів справи видно, що позивачем вказані вимоги не виконано.

Так, не зазначено у позовній заяви орган, в особі якого відповідач є учасником спірних правовідносин, що позбавляє суд можливості повідомити учасника про розгляд справи.

Не вказано офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти відповідача.

Слід відзначити, що знижена квартира належить на праві власності позивачу та двом членам його родини, проте правовий статус їх не визначений в позовній заяві, хоча рішення суду може вплинути на їх права та обов`язки.

Щодо вимоги про встановлення факту, що має юридичне значення, то вона має розглядатися у порядку адміністративного, а не цивільного судочинства, оскільки жодне право, на яке посилається заявник та з яким пов`язано набуття ним відповідного правового статусу не впливає на виникнення в нього цивільно-правових правовідносин, а стосується виключно правовідносин з відповідними державними органами в межах публічно-правових правовідносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 185 ЦПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

За таких обставин, дану заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до держави російської федерації в особі посольства держави росія (російська федерація)в Україні про встановлення факту, що має юридичне значення та відшкодування завданої моральної шкоди - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків до 07.11.2023 року, але не більше ніж п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, про що повідомити позивача.

В разі невиконання вказаних недоліків, дана заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: