Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа № 542/1091/23

провадження № 2/542/280/23

25 жовтня 2023 року смт Нові Санжари

Новосанжарський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Кашуби М.І.,

за участю секретаря судового засідання Журавель О..В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Нові Санжари цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

11 липня 2023 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якій просив: визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , додатковий строк тривалістю в 3 (три) місяці для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Позивач мотивував свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його баба ОСОБА_2 , він є спадкоємцем за заповітом від 01 жовтня 2019 року, посвідченого приватним нотаріусом Дашівською В.М., зареєстрованого в реєстрі за № 530. Вказав, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася, інші спадкоємці, які претендують на спадщину відсутні. Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, яка складається із 1/2 частин садибного (індивідуального) житлового будинку та земельної ділянки 1071 м2 для обслуговування житлового будинку, що знаходяться в АДРЕСА_1 .

Зазначив, що з моменту смерті ОСОБА_2 він фактично почав користуватися 1/2 частиною садибного (індивідуального) житлового будинку та земельною ділянкою 1071 м2 для обслуговування житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 , сплачує комунальні платежі та проводить ремонтні роботи.

Вказав, що звертався до Новосанжарської ДНК в середині червня 2022 року з метою подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , але спеціалісти Новосанжарської ДНК в усному порядку роз`яснили йому, що у зв`язку із збройною агресією російської федерації та згідно з п. 3 постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Крім того, заява про прийняття не була прийнята з тієї підстави, що завідувач Новосанжарської ДНК - Уманець М.В., проходить військову службу в ЗСУ, та йому було рекомендовано звернутися після закінчення воєнного стану.

Після чого на початку січня 2023 року позивач дізнався, що завідувач Новосанжарської ДНК - Уманець М.В., працює та приймає заяви про прийняття спадщини і він звернувся 24.01.2023 до Новосанжарської ДНК з метою подачі заяви про прийняття спадщини, де йому було роз`яснено, що до постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» були внесені зміни, згідно з якими перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці і ним пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини. З цих підстав йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно.

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 20 липня 2023 року відкрито провадження у справі, призначено підготовче судове засідання (а.с. 21).

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 09 серпня 2023 року витребувано з Новосанжарської державної нотаріальної контори (пл. Перемоги, 11, смт Нові Санжари Полтавського району Полтавської області) відомості чи заводилась спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 та інформації щодо наявності спадкоємців (а.с. 28).

02.10.2023 представник позивача - адвокат Плішкін Ю.С. надав до суду копію витягу зі Спадкового реєстру від 02.10.2023, згідно з яким після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась (а.с. 42)

Ухвалою Новосанжарського районного суду Полтавської області від 02 жовтня 2023 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 44).

Позивач ОСОБА_1 та його представник адвокат Плішкін Ю.С. в судове засідання не з`явилися. Представник позивача адвокат Плішкін Ю.С. надав заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги просив задовольнити (а.с. 47).

Представник Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області в судове засідання не з`явилася, надала суду заяву, в якій зазначила, що проти задоволення позовних вимог не заперечує, розгляд справи просить здійснювати без участі представника селищної ради (а.с. 36).

Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Судом на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи письмові докази, встановивши на їх підставі фактичні обставини справи та характер спірних правовідносин, визначивши правові норми, що підлягають застосуванню, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у зв`язку з наступним.

Так, судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 батьками ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазначені ОСОБА_3 батько, ОСОБА_4 мати, актовий запис № 1473 (а.с. 7).

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зазначені ОСОБА_5 батько, ОСОБА_2 мати, актовий запис № 394 (а.с. 8).

Згідно зі свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 169 (а.с. 9).

Згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за заповітом № 1245 від 30.04.1996, ОСОБА_2 належить частина житлового будинку з частиною господарських побудов, що знаходиться в АДРЕСА_1 (а.с. 17).

ОСОБА_2 , згідно з Державним актом на право приватної власності на землю серії IV-ПЛ № 016753, належала земельна ділянка, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 18).

Відповідно до заповіту, посвідченого 01.10.2019 приватним нотаріоусом Новосанжарського районного нотаріального округу Полтавської області Дашівською В.М. за № 530 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , заповіла онукові ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , все належне їй майно, що буде їй належати на день смерті, де б воно не знаходилось і з чого б не складалось, а також все те, на що вона за законом буде мати право, в тім числі на частку житлового будинку з відповідною частиною господарсько-побутових будівель та земельну ділянку площею 0,1071 га, передану для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий помер :30:005:0064, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса - АДРЕСА_1 ) (а.с. 19).

Постановою державного нотаріуса Новосанжарської державної нотаріальної контори Уманцем М.В. від 24.01.2023 відмовлено ОСОБА_6 у видачі свідоцтв про право на спадщину за заповітом на спадкове майно. Підставою відмови зазначено, що ОСОБА_1 пропущено строк для подання заяви про прийнятя спадщини (а.с. 10).

Згідно зі ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст. 1223 ЦК України).

Згідно з ч. 1, 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Частиною першою статті 1269 ЦК України визначено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого Новосанжарським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального правління Мінітерства юстиції (м. Суми) 21 березня 2022 року (а.с. 9).

За життя ОСОБА_2 розпорядилася власним майном на випадок своєї смерті та заповіла ОСОБА_1 все належне їй майно, в тому числі частину житлового будинку з відповідною частиною господарсько-побутових будівель та земельну ділянку площею 0,1071 га, передану для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий помер :30:005:0064, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (колишня адреса - АДРЕСА_1 ) (а.с. 19).

Відповідно до довідки зі Спадкового реєстру (Спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 74163568, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась (а.с. 42).

Відповідно до постанови державного нотаріуса Новосанжарської державної нотаріальної контори від 24.01.2023 позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно після померлої ОСОБА_2 , у зв`язку із пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Згідно зі ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення померлою, часом відкриття спадщини є день смерті особи, у даному випадку - це 20.03.2022.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

ОСОБА_1 як на підставу пропуску строку для звернення із заявою про прийняття спадщини посилався на збройну агресію російської федерації та введення воєнного стану у відповідності до Указу Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та воєнними діями, що відбуваються на території України, а також те, що вважав, що згідно з п. 3 постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 , на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється.

Так, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України Про правовий режим воєнного стану, статей 7 і 34 Закону України Про нотаріат, Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 Про введення воєнного стану в Україні Кабінет Міністрів України 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 діють нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок.

Так, основним актом цивільного законодавства України є Цивільний кодекс України. Актами цивільного законодавства є також інші закони України, які приймаються відповідно до Конституції України та цього Кодексу (далі - закон). Якщо суб`єкт права законодавчої ініціативи подав до Верховної Ради України проект закону, який регулює цивільні відносини інакше, ніж цей Кодекс, він зобов`язаний одночасно подати проект закону про внесення змін до Цивільного кодексу України. Поданий законопроект розглядається Верховною Радою України одночасно з відповідним проектом закону про внесення змін до Цивільного кодексу України (ч. 2 ст. 4 ЦК України).

Виходячи з виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, в статті 4 ЦК України встановлено повний перелік нормативно-правових актів, якими можуть регулюватися цивільні відносини. Крім Конституції України, ЦК України та інших законів України, цивільні відносини можуть регулюватися, за загальним правилом, лише такими підзаконними актами, як: акти Президента України, видані у випадках, установлених виключно Конституцією України; постанови Кабінету Міністрів України, що не суперечать положенням ЦК України та інших законів України. Якщо постанова Кабінету Міністрів України суперечить положенням ЦК України, або іншому закону, мають застосовуватися відповідні положення ЦК або іншого закону. Інші органи державної влади України та органи влади Автономної Республіки Крим можуть видавати нормативні акти, що регулюють цивільні відносини, лише у випадках і в межах, установлених Конституцією України та законом. Таким чином можливість видання актів цивільного законодавства на підзаконному рівні для зазначених органів суттєвим чином обмежена.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття (ст. 1270 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1273 ЦК України).

Установити, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Отже, виходячи із зазначених правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 24.01.2023 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , пропустив шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини після смерті баби і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Правила частити третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Не є поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилався на збройну агресію російської федерації та введення воєнного стану у відповідності до Указу Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та воєнними діями, що відбуваються на території України, а також те, що вважав, що згідно до п. 3 постанови КМУ № 164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» від 28.02.2022 року, на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється.

А також зазначив, що звернувшись до Новосанжарської ДНК в червні 2022 року з метою подачі заяви про прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , йому спеціалістами Новосанжарської ДНК в усному порядку було роз`яснено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється, а також його заява про прийняття не може бути прийнята з тієї підстави, що завідувач Новосанжарської ДНК - Уманець М.В. проходить військову службу в ЗСУ та йому було рекомендовано звернутися після закінчення воєнного стану.

У січні 2023, дізнавшись, що завідувач Новосанжарської ДНК працює та приймає заяви про прийняття спадщини, звернувся до Новосанжарської ДНК 19.01.2023 (четвер) з метою подачі заяви про прийняття спадщини. Однак, спеціалістами Новосанжарської ДНК йому було роз`яснено, що здійснюється прийом громадян лише у визначені дні та його заява не може бути подана.

Звернувшись повторно в прийомний день, а саме: 24.01.2023 постанової державного нотаріуса Новосанжарської ДНК Уманцем М.В йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на спадкове майно, оскільки були внесені зміни та встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці і ним пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно із правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 року, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Проаналізувавши наведені обставини та матеріали справи, суд доходить висновку про те, що оскільки позивач ОСОБА_1 вчинив дії для прийняття спадщини, зокрема, звертавсь до нотаріальної контори, де йому було роз`яснено про необхідність звернення з такою заявою після закінчення воєнного стану, проходження завідувачем Новосанжарської ДНК військової служби в ЗСУ, здійсненням прийому громадян Новосанжарською ДНК у визначені дні, що свідчить про те, що причини, на які посилається позивач є поважними.

Крім того, суд також враховує ту обставину, що пропущений ОСОБА_1 строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, більш того, останій вважав, що діє у відповідності до вимог чинного законодавства, керуючись постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», розуміючи для себе, що строк для прийняття спадщини продовжений.

Так, Верховний Суд в постанові від 18.01.2023 у справі №580/1300/22 сформулював правовий висновок стосовно застосування принципу «легітимних очікувань», що, головним чином, походить від англійського терміну «legitimate expectations» як розумні, небезпідставні або обґрунтовані очікування. Зокрема, Суд зазначив, що принцип легітимних очікувань широко застосовується у судовій практиці та ґрунтується на низці конституційних положень, які гарантують захист права власності (стаття 41 Конституції України) та передбачуваність (прогнозованість) законодавства, яким визначаються обмежувальні заходи (статті 22, 57, 58, 94 та 152 Конституції України); реалізація принципу легітимних очікувань полягає у досягненні бажаного результату шляхом вчинення правомірних дій з огляду на заздалегідь передбачені ймовірні наслідки; втілення легітимних очікувань унеможливлюється, зокрема, у випадку, коли особа не може досягнути прогнозованого результату внаслідок зміни правової основи у такі строки, що не є розумними та обґрунтованими; правовим підґрунтям (основою) для виникнення в особи легітимного очікування можуть бути: норма права (законодавство), судова практика, акт індивідуальної дії, конкретне судове рішення, що набуло законної сили, або умови договору; відсутність у законі безпосередніх приписів щодо певного права, яке, однак, слідує із загальних конституційних принципів або природного права, або відсутність закону, що визначає механізм реалізації такого права, самостійно не може свідчити про відсутність правового підґрунтя для виникнення в особи легітимного очікування щодо реалізації такого права.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті баби ОСОБА_2 .

На підставі ст. 1270, 1272 ЦК України та керуючись ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Новосанжарської селищної ради Полтавського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 - 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення, або з дня складення повного судового рішення у разі оголошення вступної та резолютивної частин рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 ;

відповідач: Новосанжарська селищна рада Полтавського району Полтавської області, місце знаходження: вул. Центральна, 23, смт Нові Санжари Полтавського району Полтавської області, 39300.

Суддя Новосанжарського районного суду

Полтавської області Кашуба М.І.