У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 жовтня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О. вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Кузьо Галина Василівна, про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, припинення права власності, витребування нерухомого майна, визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в:

Представник позивач адвокат Німець Олена Михайлівна, що діє в інтересах ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Кузьо Галина Василівна, про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, припинення права власності, витребування нерухомого майна, визнання права власності в порядку спадкування, в якому просить:

«1.Прийняти до розгляду дану позовну заяву;

2. Розглянути клопотання про витребування доказів;

3. Визнати протиправним рішення приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу Кузьо Галини Василівни про державну реєстрації прав та їх обтяжень (з відкриття розділу), індексний номер 41319415 від 29.05.2018, згідно з яким за ОСОБА_2 проведено державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;

4. Припинити право власності ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , набуте на підставі договору купівлі-продажу номер 362, виданий 27.12.2019 приватним нотаріусом Кузьо Михайлом Васильовичем та зареєстроване у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 27.12.2019, номер запису №34914084.

5. Витребувати від ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) квартиру, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

6. Визнати за ОСОБА_1 право власності у порядку спадкування на квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .

7. Стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати у справі».

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі суд, зокрема, перевіряє позовну заяву на предмет дотримання вимог, встановлених ЦПК України.

Статтями 175, 177 ЦПК України визначено вимоги до змісту та форми позовної заяви, документів, що додаються до позовної заяви, обов`язок дотримання яких покладається на позивача.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до частини четвертої статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ознайомившись з позовною заявою, судом встановлено, що така не відповідає вимогам ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України, з наступних підстав.

Відповідно до частини третьої статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити, окрім іншого, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Позивачем не дотримані вказані вимоги закону, зокрема, ним не зазначена ціна позову, не надано доказів на підтвердження вартості майна (звіт про ринкову його оцінку чи інше) та не надано доказів сплати судового збору.

Судовий збір - це грошова сума, що сплачується особою, яка звертається до суду. Розмір судового збору визначається законом і залежить від об`єктивних ознак позову (заяви), з яких правовідносин він виник і який предмет позову. Умови сплати судового збору однакові і рівні для всіх позивачів, а пільги щодо його сплати передбачені безпосередньо законом.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI.

Відповідно до вимог частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви майнового характеру стягується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 2589 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру становить у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 1073,60 грн. та не більше 13420,00 грн.; за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1073,60 грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Якщо в позовній заяві об`єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов`язаних між собою, то, враховуючи, що об`єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог.

Як вбачається з позову, позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

В порушення вимог даної статті, позивачем не зазначено ціну позову стосовно позовних вимог майнового характеру щодо витребування майна, припинення і визнання права власності.

У позовах про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна як рухомих речей, так і нерухомості, - ціна позову визначається вартістю цього майна. При цьому тягар доказування вартості майна несе позивач.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму ВССУ №10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Ціна позову повинна бути визначена на момент пред`явлення позову з урахування грошової оцінки - об`єктивної ринкової вартості об`єкта.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору - це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

У зв`язку з тим, що у позовній заяві не вказано ціну позову, а зі змісту доданих до позовної заяви матеріалів неможливо встановити дійсну ціну позову, суд позбавлений можливості визначитись із сумою судового збору, яка підлягає сплаті позивачем при зверненні до суду із даним позовом.

Згідно правил частини 1 статті 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 даної статті, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, та те що позивачем не вказана та не підтверджена ціна позову (відсутня оцінка майна), яка складається з дійсної реальної вартості майна на день звернення до суду, суддя вважає за необхідне надати позивачу строк для виправлення вищевказаних недоліків, а саме: необхідно надати відомості, які б підтверджували дійсну реальну вартість майна на день звернення до суду; вказати ціну позову; сплатити судовий збір відповідно до кількості позовних вимог.

Таким чином, з урахуванням вищезазначеного, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України (з урахуванням наведених судом недоліків) та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у відповідному розмірі.

Враховуючи наведене, суд вважає, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. ст.175,177,185 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу Кузьо Галина Василівна, про скасування рішення про державну реєстрацію права власності, припинення права власності, витребування нерухомого майна, визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Шепетко