Справа № 404/4892/23
Номер провадження 2/404/1068/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

30 жовтня 2023 року м. Кропивницький

Кіровський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючої судді - Варакіної Н.Б.

за участю секретаря - Щербини А.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), ОСОБА_1 в інтересах доньки ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , від імені якої діє ОСОБА_1 звернулись до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом.

В обґрунтування вимог зазначає, що ОСОБА_1 та ОСОБА_3 перебували у шлюбі, який розірвано 08 грудня 2021 року рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда по справі № 404/7802/21. Від шлюбу мають доньку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У шлюбі подружжям було придбано квартиру АДРЕСА_2 . Після розірвання шлюбу в рахунок сплати аліментів 04.02.2022 року відповідач передав право власності на ? частку у праві спільної часткової власності на вищевказану квартиру у власність доньки. Відповідачі хоч і зареєстрований за зазначеною адресою, однак з грудня 2021 року не проживає у квартирі. У зв`язку з чим вимушені звернутись до суду.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 липня 2023 року відкрито спрощене позовне провадження по справі.

В судове засідання позивачі не з`явились, повідомлені належним чином.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Суд ухвалив провести заочний розгляд справи, що відповідає вимогам п. 1 ч. 1 ст. 280 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 08 грудня 2021 року по справі № 404/7802/21 шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 розірваний.

Від шлюбу мають доньку ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У шлюбі подружжям було придбано квартиру АДРЕСА_2 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 286984559 від 26.11.2021 року.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 в рахунок сплати аліментів, 04.02.2022 року передав право власності на ? частку у праві спільної часткової власності на вищевказану квартиру у власність доньки ОСОБА_2 , що підтверджується Договором від 04.02.2022 року та Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 297984390 від 04.02.2022 року.

Відповідач хоч і зареєстрований за зазначеною адресою, однак з грудня 2021 року не проживає у квартирі, що підтверджується Актом від 26.01.2023 року, складений сусідами ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Знятись добровільно з реєстрації відповідач не бажає, а тому звернулась до суду з зазначеним позовом.

Відповідно до ст. ст. 316, 317 ЦК України, право власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

Вимогами ст. 71 Житлового кодексу України встановлено 6-ти місячний строк збереження житлового приміщення за тимчасово відсутнім наймачем або членом його родини, а також вичерпаний перелік випадків за якими за особою, що тимчасово відсутня, зберігається житлове приміщення понад шести місяців.

Згідно до ст. 72 ЖК України визнання особи, яка втратила право на користування житловим приміщенням внаслідок відсутності особи більш встановлених строків здійснюється в судовому порядку.

Відповідно до статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Аналіз положень глави 32 ЦК України свідчить, що сервітут - це право обмеженого користування чужою нерухомістю в певному аспекті, не пов`язане з позбавленням власника нерухомого майна правомочностей володіння, користування та розпорядження щодо цього майна.

Відповідач вселився у спірну квартиру в якості члена сім`ї власника житлового будинку і набув право користуванням чужим майном, яке по своїй суті є сервітутом.

Відповідно до ст. 405 ЦК України член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважної причини понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Відповідно до частини другої статті 406 ЦК України сервітут може бути припинений за рішенням суду на вимогу власника майна за наявності обставин, які мають істотне значення.

Відповідач спільним побутом із позивачем не пов`язаний, тому його право на користування чужим майном підлягає припиненню на вимогу власника цього майна на підставі ч.2 ст. 406 ЦК України.

Згідно із ч.4 ст. 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (Постанова №702/101/18 від 14.08.2019).

Аналогічний висновок зроблений Верховним Судом у складі колегії суддів Другої цивільної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 16 січня 2019 року в справі № 243/7004/17-ц (провадження № 61-25371св18).

З таких підстав суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, як таких, що знайшли своє об`єктивне підтвердження, і тому вони підлягають повному задоволенню.

На підставі ст. 386, 391, 393, 405 ЦК України, керуючись ст. 265 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ), ОСОБА_1 в інтересах доньки ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) про визнання особи такою, що втратила право користування житлом задовольнити.

Визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме за адресою: АДРЕСА_3 .

Стягнути з ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) 1073,60 грн. судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Рішення складено 31.10.2023.

Суддя Кіровського Н. Б. Варакіна

районного суду

м.Кіровограда