Провадження № 2/161/3196/23
У Х В А Л А

24 жовтня 2023 року Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Олексюка А.В.,

при секретарі Гичці М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

19.07.2023 позивач звернулася в суд з вищевказаним позовом до відповідача.

Ухвалою від 21.07.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін.

В судові засідання 25.08.2023 та 24.10.2023 позивач не з`явилася, хоча належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, у встановленому законом порядку. Причини своєї неявки суду не повідомляла, заяв про розгляд справи за її відсутності не подавала.

На адресу суду 25.08.2023 надійшла заява про розгляд справи у відсутності позивача, однак підписана «В.М. Кушнір», тому суд її не бере до уваги.

У зв`язку із повторною неявкою позивача, в судовому засіданні ставилось на розгляд питання про залишення позову без розгляду.

Відповідач в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час, дату та місце проведення судового засідання.

У відповідності до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши наявні матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Згідно з ч. 5 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною п`ятою статті 223, пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності (в разі визнання явки позивача обов`язковою).

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таких правових висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19 щодо застосування подібної за змістом норми права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на чому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях.

Так, рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Оскільки позивач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлялася завчасно та належним чином судовими повідомленнями, які направлялись судом за вказаним позивачем в позовній заяві електронною адресою, про що свідчить довідка про доставку електронного листа, враховуючи, що остання не була позбавлена можливості забезпечити участь в судових засіданнях представника, а також порушити перед судом клопотання про перенесення розгляду справи або ж проведення розгляду справи поза межами приміщення суду з дотриманням положень статті 212 ЦПК України, на думку суду, зі сторони позивача має місце порушення процесуального обов`язку явки до суду, тому суд визнає повторну неявку позивача в судове засідання неявкою без поважних причин та такою, що унеможливлює розгляд справи, та доходить висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Також, згідно норм процесуального законодавства, залишення позову без розгляду не є перешкодою для повторного звернення до суду з таким позовом.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 257, 260, 353, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги на ухвалу суду. У разі подання апеляційної скарги, ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Луцького міськрайонного суду А.В. Олексюк