Справа № 309/3532/23
Провадження № 2/309/671/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2023 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого-судді Савицький С.А.

за участю: секретаря судового засідання Мацунич В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ; третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь Сергій Іванович про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить визнати за ним право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті матері ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позовну заяву обґрунтовує тим, що рішенням виконкому Хустської міської ради депутатів трудящих Хустського району Закарпатської області, УРСР від 24.04.1969 року за № 138 ОСОБА_5 було надано в безстрокове безкоштовне користування земельну ділянку площею 450 квадратних метрів для будівництва будинку по АДРЕСА_1 .

На виконання даного рішення виконкому Хустської міської ради депутатів трудящих Хустського району Закарпатської області від 24.04.1969 року, між ОСОБА_5 та виконкомом Хустської міської ради депутатів трудящих було укладено 24 травня 1969 року договір про надання в безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального жилого будинку на правах особистої власності з числом кімнат від однієї до п`яти включно. В цей же день, тобто 24 травня 1969 року представником техбюро ОСОБА_6 вказану земельну ділянку було винесено в натуру та передано разом з геодезичними знаками ОСОБА_5 , що підтверджується Актом від 24.05.1969 року.

Пунктом 1 рішення № 394 від 29.12.1970 року «Про обмін незавершеного будівництва житлових будинків» виконком Хустської міської ради трудящих дозволив провести обмін незавершеного домоволодіння розташованого по АДРЕСА_2 і господарем його вважати ОСОБА_5 .

Пунктом 2 даного рішення виконком Хустської міської ради трудящих дозволив провести обмін незавершеного домоволодіння розташованого по АДРЕСА_3 і господарем його вважати ОСОБА_7 . Даний обмін проведено без всякої додаткової компенсації.

На виконання рішення виконкому Хустської міської ради трудящих від 29.12.1970 року за № 394 між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 було укладено 22.02.1971 року договір обміну будинками, посвідчений нотаріусом Хустської державної нотаріальної контори Сокол О.Ю. Згідно вказаного договору ОСОБА_7 обміняла належний їй на праві особистої власності житловий будинок по АДРЕСА_4 на будинок, з усіма прибудовами, що належав на праві особистої власності ОСОБА_5 та знаходиться в АДРЕСА_1 . Обидва будинки були незакінчені будівництвом. Як зазначено в договорі: «Будинок АДРЕСА_4 готовність 11%, на дві кімнати загальною площею 36,20 кв.м. та розташований на земельній ділянці розміром 512 кв.м., а будинок АДРЕСА_1 готовність на 11% на дві кімнати загальною площею 37 кв.м., розташований на земельній ділянці розміром 450 кв.м.

Незакінчений будинок АДРЕСА_4 належить ОСОБА_7 на підставі договору забудови, посвідченого Хустською нотконторою 27.01.1971 р за № 314, а незакінчений будинок АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 на підставі договору забудови, посвідченого Хустською нотконторою 27.01.1971 р. за № 313».

Відповідно до приписів, вказаних в наведеному вище договорі обміну будинками, останній (договір) підлягав реєстрації в Хустському інвентар бюро протягом 6 місяців після закінчення будівництва будинку.

В 2008 році ОСОБА_7 завершила будівництво житлового будинку АДРЕСА_1 та зареєструвала договір обміну будинками, посвідчений нотаріусом Хустської державної нотаріальної контори Сокол О.Ю. 22.02.1971 року, про що в реєстровій книзі зроблено запис за реєстровим номером 490 від 14.07.2008 року.

В цей же день, тобто 14 липня 2008 року ОСОБА_7 було видано Хустським державним підприємством технічної інвентаризації витяг № 19521200 про реєстрацію права власності на нерухоме майно. Як зазначено в даному витязі ОСОБА_7 є власником будинку (незавершеного будівництвом) АДРЕСА_1 на підставі договору міни /реєстр № 759 / 22.02.1971 / посвідченого Хустською держнотконторою.

З наведених вище документів вбачається, що ОСОБА_7 є власником будинку АДРЕСА_1 .

ОСОБА_7 є матір`ю позивачки. Родинні зв`язки між ними підтверджуються наступними доказами:

ІНФОРМАЦІЯ_2 народилася ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_1 від 22.01.1988 року;

14 січня 1964 року ОСОБА_7 одружилася з громадянином ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серія НОМЕР_2 . Від їх шлюбу, ІНФОРМАЦІЯ_3 народилася позивачка дошлюбне прізвище ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про її народження серія НОМЕР_3 від 21.03.1968 року.

В 1987 році позивачка уклала шлюб з громадянином ОСОБА_10 , який вони розірвали 18 червня 2009 року згідно рішення Хустського районного суду від 12.08.2008 року по справі № 2-1241. Після укладення шлюбу позивачка змінила дошлюбне прізвище з « ОСОБА_11 » на « ОСОБА_12 ». Наведене підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвище від 10.03.2023 року за № 7 та свідоцтвом про розірвання шлюбу серія НОМЕР_4 від 11.11.2010 року.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер батько позивачки- ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_5 від 03 червня 2016 року.

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла його матір ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_6 від 05 серпня 2020 року.

Після смерті матері позивачки відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку АДРЕСА_1 розташованого на земельній ділянці за вказаною адресою.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи.

На момент смерті матері позивачки - ОСОБА_4 разом з нею була зареєстрована та проживала лише позивачка, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується довідкою виконавчого комітету Хустської міської ради № 1590 від 16.03.2023 року.

Також, доньками померлої ОСОБА_4 є відповідачі - рідні сестри позивачки: ОСОБА_3 та ОСОБА_13 . Наведене підтверджується: свідоцтвом про народження ОСОБА_3 , свідоцтвом про народження та про укладення шлюбу ОСОБА_14 , паспортами ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1297 ЦК України, спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

На виконання вимог вказаної статті ЦК України, 22.03.2023 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь С.І. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом.

В цей же день, тобто 22.03.2023 року приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь С.І. була відкрита спадкова справа 52/2023, що підтверджується витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 71892848 від 22.03.2023 року. Однак, у видачі позивачці свідоцтва про право на спадщину на житловий будинок АДРЕСА_1 приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь С.І. відмовив через відсутність оригіналу витягу № 19521200 про реєстрацію права власності на нерухоме майно, додатково роз`яснивши, що будинок був зареєстрований за померлою ОСОБА_4 як незавершена будівля. Зважаючи на це, а також враховуючи те, що будинок АДРЕСА_1 зареєстровано як незавершений будівництвом, при тому, що фактично житловий будинок повністю завершений будівництвом і в ньому позивачка зареєстрована та проживає, приватним нотаріусом Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь С.І. було рекомендовано їй звернутися до суду з відповідним позовом. Те, що будинок повністю звершений будівництвом стверджується технічним паспортом № НОМЕР_7 від 07 травня 2021 року та фото будинку.

Підставою звернення до суду з даним позовом є той факт, що позивачка не має можливості в нотаріальному порядку здійснити оформлення свого права на спадщину в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_4 , що зумовлено об`єктивними факторами, зазначеними вище. Єдиною можливістю реалізації такого права є звернення до суду із позовом про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася. Подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася. До суду подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, щодо їх задоволення не заперечує.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася. До суду подала заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, щодо їх задоволення не заперечує.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: приватний нотаріус Хустського районного нотаріального округу Чіжмарь С.І. в судове засідання не з`явився. До суду подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, щодо їх задоволення не заперечує.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України: у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає, що справу можливо вирішити у відсутності сторін, без фіксування судового процесу.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз`яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з`ясування і дослідження інших обставин справи.

В ході розгляду справи встановлено, що після смерті ОСОБА_4 залишилось спадкове майно, а саме: житловий будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 . Реалізувати своє спадкове право позивач ОСОБА_1 не може у зв`язку з відсутністю належним чином оформлених правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Згідно вимог ст. 392 ЦК України в разі відсутності документів на право власності, власник може вимагати визнання права власності в судовому порядку.

Згідно ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав і обов`язків від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Статтею 1218 ЦК України визначено, що до складу спадщини входять всі права, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Керуючись ст.ст.12, 13, 81, 206 ч.4, 247 ч.2, 258-259, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, ст.ст.392, 1216,1218, 1223, 1268 ЦК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_8 , право власності на житловий будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Хустського

районного суду: Савицький С.А.