Ухвала

01 листопада 2023 року

м. Київ

справа № 363/1459/20

провадження № 61-7722св23

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про визнання недійсними розпорядження та державного акту на право власності, витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року у складі судді Чіркова Г. Є. та постанову Київського апеляційного суду від 20 квітня 2023 року у складі колегії суддів: Ігнатченко Н. В., Мережко М. В., Савченка С. І.,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2020 року керівник Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації звернувся до суду з позовом до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про визнання недійсними розпорядження та державного акту на право власності, витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння.

02 лютого 2022 року керівник Вишгородської окружної прокуратури подав до суду заяву про заміну правонаступника та уточнення позовних вимог, у якій просив суд замінити Київську обласну державну адміністрацію на її процесуального правонаступника Вишгородську міську раду, змінити процесуальний статус ОСОБА_2 із третьої особи на співвідповідача у справі. Цього ж дня керівником Вишгородської окружної прокуратури було надано суду заяву про залучення до участі у справі Вишгородську окружну прокуратуру Київської області замість Києво-Святошинської місцевої прокуратури у відповідності до наказу Офісу Генерального прокурора від 17 лютого 2021 року № 39 «Про окремі питання забезпечення початку роботи окружних прокуратур».

В судовому засіданні призначеному на 02 лютого 2022 року суд протокольною ухвалою залучив в порядку правонаступництва на підставі статті 55 ЦПК України Вишгородську окружну прокуратуру та Вишгородську міську раду. Також було залучено ОСОБА_2 як співвідповідача до участі у справі. Прийнято до провадження уточнену позовну заяву прокурора.

З урахуванням уточненої позовної заяви від 02 лютого 2022 року заявник просив суд усунути перешкоди у здійсненні Вишгородською міською радою права користування та розпорядження земельною ділянкою водного фонду, шляхом:

- визнання недійсним розпорядження Вишгородської районної державної адміністрації від 18 червня 2008 року № 388 «Про передачу земельної ділянки у власність громадянину України ОСОБА_2 для ведення особистого селянського господарства за рахунок земель запасу на території Хотянівської сільської ради Вишгородського району Київської області (за межами населеного пункту)»;

- визнання недійсним державного акту серії ЯЖ № 680179 на право власності на земельну ділянку площею 2,0000 га з кадастровим номером :38:140:0161;

- повернення на користь Вишгородської територіальної громади в особі Вишгородської міської ради з незаконного володіння ОСОБА_1 земельної ділянки площею 2,0000 га з кадастровим номером :38:140:0161.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року у задоволенні позову керівника Вишгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вишгородської міської ради відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 20 квітня 2023 року апеляційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури залишено без задоволення, рішення Вишгородського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року залишено без змін.

22 травня 2023 року заступник керівника Київської обласної прокуратури через засоби поштового зв`язку подав до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 квітня 2023 року.

В касаційній скарзі заявник просив суд скасувати оскаржені судові рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нове про задоволення позову.

При цьому, заступник керівника Київської обласної прокуратури просив суд про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні за участю Офісу Генерального прокурора та про повідомлення Київської обласної прокуратури про дату, час та місце судового засідання.

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Ухвалою Верховного Суду від09 червня 2023 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали цивільної справи.

26 червня 2023 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до статті 400 ЦПК України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Абзац другий частини першої даної статті визначає, що у разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Оскільки судом касаційної інстанції не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень у справі, і такої необхідності колегія суддів не вбачає, тому підстав для задоволення клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні за участю Офісу Генерального прокурора та щодо повідомлення Київської обласної прокуратури про дату, час та місце судового засідання, не має.

Таким чином, справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі буде надіслана у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні за участю Офісу Генерального прокурора та щодо повідомлення Київської обласної прокуратури про дату, час та місце судового засідання, відмовити.

Справу за позовом керівника Києво-Святошинської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до Вишгородської районної державної адміністрації, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , про визнання недійсними розпорядження та державного акту на право власності, витребування земельної ділянки із чужого незаконного володіння, за касаційною скаргою заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 20 квітня 2023 року призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді: Є. В. Коротенко

А. Ю. Зайцев

М. Ю. Тітов