Справа № 538/1752/23
Провадження № 2/538/471/23
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
31 жовтня 2023 року м. Лохвиця
Лохвицький районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Цімботи Л.Г., за участю секретаря судового засідання Дробот О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Лохвиця цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Сенчанської сільської ради, третя особа нотаріус Першої лохвицької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Сенчанської сільської ради, третя особа нотаріус Першої Лохвицької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. В обгрунтування позову вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, у вигляді права власності на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами. Від імені спадкодавця 17.11.2017 року було посвідчено виконавчим комітетом Вирішальненської сільської ради Лохвицького району Полтавської області заповіт на все майно на її користь. Після її звернення до Першої Лохвицької державної нотаріальної по питанню прийняття спадщини, постановою від 15.08.2022р. їй було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з тим, що вона пропустила встановлений законодавством термін для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . У встановлений законом строк вона не звернулися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини оскільки їй було невідомо про наявність заповіту, так як він зберігався в документах матері, які вона перебрала лише згодом. Ці обставини змушують її звертатись до суду з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою суду від 08.09.2023р. провадження у вказаній справі відкрито та ухвалено розглядати її за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 16.10.2023р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Позивачка в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, вимоги позовної заяви підтримала в повному обсязі.
Відповідач Сенчанська сільська рада, в судове засідання явку представника не забезпечила, в клопотанні до суду просили справу слухати без участі їх представника за наявними матеріалами у справі.
Третя особав судове засідання не з`явилася, в листі до суду просила справу розглянути за її відсутності.
За таких обставин, суд розглядає справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджено свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.8).
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вбачається, що ОСОБА_2 записана її матір`ю (а.с. 9).
З свідоцтва про одруження вбачається, що ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 , уклали 10.06.1989 р. шлюб, про що складено відповідний актовий запис № 658, після укладення шлюбу прізвище дружини " ОСОБА_5 " (а.с.10).
ОСОБА_2 на праві власності належало нерухоме майно, яке складається з: жилого будинку А-1, загальною площею 60,7 кв. метрів, в тому числі жилою площею 31,0 кв. метрів, з допоміжними господарчими побудовами: сарай-літня кухня -Б, сарая-В, погріб-в, сарай-Г, сарай-Д, вбиральня-Е, огорожа-№1, що знаходяться в АДРЕСА_1 , що підтверджується Свідоцтвом про право на спадщину за законом від 11.05.2007р. Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 14750508 від 01.06.2007 (а.с.14,15).
Відповідно до заповіту, посвідченого 17.11.2017р. секретарем виконавчого комітету Вирішальненської сільської ради, ОСОБА_2 на випадок своєї смерті зробила розпорядження, згідно якого все її майно, де б воно не було, і з чого б воно не складалося, і взагалі все те що буде їй належати і на що вона за законом матиме право на день смерті заповідає своїй дочці ОСОБА_1 (а.с.12).
Згідно довідки виконавчого комітету Сенчанської сільської ради від 16.08.2023 року № 452, вбачається, що з 1969 року ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала на день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_2 . Разом із нею на день смерті за вказаною адресою ніхто не зареєстрований і не проживав (а.с.13).
В.о. завідувача Першої лохвицької державної нотаріальної контори постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від15.08.2023 р. № 339/02-31, у видачі свідоцтва про право на спадщину на ім`я ОСОБА_6 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини (а.с.11).
На запит суду, нотаріус Першої Лохвицької державної нотаріальної контори надала відповідь на запит, інформаційну довідку зі СР (заповіти/спадкові договори), інформаційну довідку зі СР (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 03.10.2023р № 400/01-16, відповідно до яких встановлено, що до Першої лохвицької державної нотаріальної контори в шестимісячний термін після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини чи про видачу спадщини ніхто не звертався. Спадкова справа не заведена. Заповіт від імені спадкодавця посвідчувався 17 листопада 2017 року, виконавчим комітетом Вирішальненської сільської ради, Лохвицького району Полтавської області, за реєстром № 162 на все майно на користь дочки - ОСОБА_1 (а.с. 28-30).
Згідно довідки про реєстрацію місця проживання особи, вбачається, що місце проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 зареєстроване за адресою: АДРЕСА_3 (а.с. 6).
Відповідно до довідки акта огляду медико-соціальною експертною комісією Серія 12 ААВ № 344332 чоловік позивача ОСОБА_4 потребує стороннього догляду (а.с. 16).
При вирішенні спору суд виходить, з положень ч. 1 ст. 1268, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України, згідно яких спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Така заява спадкоємцем, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, надається до нотаріальної контори.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто з цієї дати розпочався строк у шість місяців для прийняття спадщини, який закінчився у червні 2021 року. Позивачі, яка є дочкою померлої ОСОБА_7 , звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_7 лише 15.08.2023р. Тобто, факт пропуску строку для прийняття спадщини має місце.
За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1220, ч. 3 ст. 1223, ч. 1 ст.1270 ЦК України).
Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно зі статтею 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Статтею 1223 ЦК України встановлено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (частини 1, 3 ЦК України статті 1268 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1269, частина 1 статті 1270 ЦК України).
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина 1статті 1272 ЦК України).
Відповідно до частини 3 статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини 3 статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Разом з тим Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування`судам роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17.
Як встановлено судом, про наявність заповіту позивачу не було відомо, крім того, вона здійснює догляд за своїм чоловіком, тому суд приходить до висновку, що остання об`єктивно не могли знати про наявність заповіту, що є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, проти цієї обставини не заперечували інші учасники справи.
Враховуючи, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову.
Керуючись ст.ст. 10, 12, 13, 18, 81, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до Сенчанської сільської ради, третя особа нотаріус Першої лохвицької державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , додатковий строк терміном два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_8 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається в порядку передбаченому п.15.5) Перехідних положень ЦПК України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Лохвицького
районного суду Л.Г.Цімбота