УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

31 жовтня 2023 року м. Мукачево Справа №303/10278/23

2/303/1602/23

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Кость В.В., розглянувши матеріали

за позовом ОСОБА_1 від імені якої діє ОСОБА_2

до відповідача ОСОБА_3

третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Мукачівського районного нотаріального округу Закарпатської області Машіка О. М.

про встановлення факту, що має юридичне значення

ВСТАНОВИВ:

При вирішенні питання щодо можливості прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд, передусім, виходить з того, що подана позовна заява повинна бути подана з додержанням вимог, визначених ст.ст. 175, 177 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, всупереч вимогам, які зазначені в п.п. 5, 6 частини третьої ст.175 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява не містить:

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору

Згідно з пунктами 2, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.

Так, у переданому на розгляд суду позові позивач заявляє позовну вимогу щодо «встановлення юридичного факту, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 являється єдиним спадкоємцем першої черги за законом, який прийняв спадщину за своїм чоловіком ОСОБА_4 , що помер ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Вимоги за позовом позивач обґрунтовує тим, що після смерті чоловіка за прийняттям спадщини звернулась тільки вона сама. Донька хоч і зареєстрована за однією адресою з померлим, однак фактично там не проживає, із заявою про прийняття спадщини за законом за померлим батьком вона не зверталася.

Разом з тим, зі слів позивача, приватний нотаріус повідомив позивачу, що не може видати свідоцтво на прийняття спадщини за законом на все майно померлого, а тільки на , оскільки відповідач не подала у визначений строк заяву про відмову у прийнятті спадщини за померлим батьком.

Фактичний аналіз позовних матеріалів свідчить про те, що позивач на підтвердження своїх вимог надала копію свідоцтва про право на спадщину за законом на земельної ділянки. Поряд з цим, до позовних матеріалів не додано доказів, з яких суд міг би встановити весь склад спадкової маси, відносно якої позивач має намір встановити юридичний факт, що вона є єдиним спадкоємцем першої черги за законом, яка прийняла спадщину.

Відповідно до п.п. 4.14, 4.15 глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5 при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов`язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти.

У зв`язку з наведеним, позивач не надав суду будь яких відомостей на підтвердження того, що відповідач не скористалася своїм правом на прийняття спадщини, відсутня також копія спадкової справи, з якої можна було б встановити коло спадкоємців, наявність у спадковій справі чи відсутність заяви спадкоємця (відповідача) про відмову від права на спадщину; не заявлено клопотання про витребування судом копії спадкової справи від нотаріуса.

Статтею 177 Цивільного процесуального кодексу України (частина четверта) передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, позовні матеріали не містять доказів сплати позивачем судового збору за заявлену нею вимогу немайнового характеру у сумі 1073,60 грн.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір за позовну вимогу немайнового характеру у розмірі визначеному п. 2 частини другої ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент подання позову становить 1073,60 гривень.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів - ГУК у Зак. обл/Мукачівська тг/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37975895; код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0007383; код класифікації доходів бюджету 22030101; найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір; призначення платежу «судовий збір за позовом (ПІБ чи найменування), Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області.

У зв`язку з наведеним, суд пропонує позивачу надати докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, повідомити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, сплатити судовий збір за заявлену вимогу немайнового характеру, або ж надати суду документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

При вирішенні питання про залишення позовної заяви без руху судом враховується також практика Європейського суду з прав людини (рішення Суду у справі «De Geouffre de la Pradelle проти Франції», №12964/87, § 28, від 16 грудня 1992 pоку) де зазначено, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Зазначене є підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі частини першої статті 185 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 95, 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України,

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків вказаних у мотивувальній частині цієї ухвали протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

3. Копію даної ухвали надіслати позивачу.

4. Наслідки невиконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху передбачені частиною третьою ст. 185 Цивільного процесуального кодексу України.

5. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Кость