У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2023 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Данко В.Й., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, приватний нотаріус Ужгородського нотаріального округу Закарпатської області Кішкін Денис Володимирович про визнання недійсним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту на право приватної власності на землю, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання недійним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації прав

в с т а н о в и в:

до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від адвоката Бойка Богдана Богдановича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , надійшла позовна заява, якій він просить суд:

-визнати недійсним та скасувати рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради народних депутатів від 23.10.1996 №187 «Про виділення, приватизацію та продаж земельних ділянок» в частині надання ОСОБА_5 у приватну власність земельної ділянки площею 0,01 га по АДРЕСА_1 та право власності на земельну ділянку площею 0,01 га по АДРЕСА_1 згідно з державним актом на право приватної власності на землю серії ЗК 015-010230 від 12.12.1996, зареєстрований у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №1408, а саме в частині передання у приватну власність ОСОБА_5 земельної ділянки площею 0,01 га, розташованої за адресою АДРЕСА_1 для обслуговування житлового будинку;

-визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом №254 від 19.10.2020, видане приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Венжега М.Д. на право приватної власності на земельну ділянку площею 0,0115 га кадастровий номер :34:001:0269 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташована за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційним номер об`єкта нерухомого майна 101);

-визнати недійсним договір купівлі-продажу від 21.10.2020, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкіним Д.В., зареєстрований в реєстрі за №1263, згідно з яким ОСОБА_2 набула у власність земельну ділянку з кадастровим номером :34:001:0269, площею 0,0115 га за адресою АДРЕСА_1 скасувати державну реєстрацію прав у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та в Поземельній книзі.

Дослідивши матеріали позовної заяви, доходжу до висновку про необхідність залишення позовної заяви без руху, зважаючи на таке.

Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Із прохальної частини позовної заяви слідує, що позивач серед іншого, ставить питання про визнання недійсним та скасування права власності на земельну ділянку площею 0,01 га по АДРЕСА_1 згідно з державним актом на право приватної власності на землю серії ЗК 015-010230 від 12.12.1996, зареєстрований у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №1408, а саме в частині передання у приватну власність ОСОБА_5 земельної ділянки площею 0,01 га, розташованої за адресою АДРЕСА_1 для обслуговування житлового будинку.

Між тим, у вступній частині позовної заяви позивач персоніфікував цю вимогу як «визнання недійсним державного акту на право приватної власності на землю». За таких обставин позивач повинен чітко конкретизувати зміст заявленої позовної вимоги.

Поряд із цим, позивач просить скасувати державну реєстрацію прав у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, однак , по-перше, не вказує про скасування чиїх саме прав просить та, по-друге, якого саме об`єкту спірні права стосуються.

Резюмуючи, суддя вказує на те, що у мотивувальній частині позовної заяви позивач стверджує про необхідність скасування реєстрації земельної ділянки у Поземельній книзі, тоді як у прохальній частині позовної заяви зазначено вимогу про скасування не самої ділянки, а державної реєстрації прав у Поземельній книзі.

Також у мотивувальній частині позовної заяви позивач наголошує на тому, що з метою ефективного захисту прав позивача слід припинити право власності ОСОБА_2 на земельну ділянку :34:001:0269, тоді як згідно з прохальною частиною такої вимоги не заявлено.

Крім того, згідно з пунктом 5 частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини

Між тим, представника позивача по-різному вказує номер квартири, власником якої являється позивач (див. арк.1 позовної заяви).

Окремої уваги, на переконання судді, заслуговують також недоліки по сплаті судового збору.

Відповідно до частини 4 статті 177 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2684 грн.

Із урахуванням наведеного слід констатувати, що за подання позовної заяви, у якій заявлено 1 вимогу немайнового характеру, слід сплатити 1073,60 грн. судового збору (2684 грн. * 0,4).

Абзацом другим частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як стверджується у позовній заяві, за власним розрахунок позивач вбачає, що ним заявлено 5 вимог немайнового характеру.

Між тим, суддя зауважує, що до позовної заяви долучено платіжний документ, згідно з яким підтверджується сплата судового збору на суму 3220,80 грн, тобто за 3 вимоги немайнового характеру (1073,60 грн. * 3).

Доцільно зауважити, що аналіз прохальної частини позовної заяви дозволяє стверджувати про те, що позивачем заявлено 6 вимог немайнового характеру, а саме:

-визнати недійсним та скасувати рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради народних депутатів від 23.10.1996 №187 «Про виділення, приватизацію та продаж земельних ділянок» в частині надання ОСОБА_5 у приватну власність земельної ділянки площею 0,01 га по АДРЕСА_1 ;

-визнати недійсним та скасувати право власності на земельну ділянку площею 0,01 га по АДРЕСА_1 згідно з державним актом на право приватної власності на землю серії ЗК 015-010230 від 12.12.1996, зареєстрований у Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №1408, а саме в частині передання у приватну власність ОСОБА_5 земельної ділянки площею 0,01 га, розташованої за адресою АДРЕСА_1 для обслуговування житлового будинку;

-визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом №254 від 19.10.2020, видане приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Венжега М.Д. на право приватної власності на земельну ділянку площею 0,0115 га кадастровий номер :34:001:0269 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташована за адресою АДРЕСА_1 , (реєстраційним номер об`єкта нерухомого майна 101);

-визнати недійсним договір купівлі-продажу від 21.10.2020, посвідчений приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу Кішкіним Д.В., зареєстрований в реєстрі за №1263, згідно з яким ОСОБА_2 набула у власність земельну ділянку з кадастровим номером :34:001:0269, площею 0,0115 га за адресою АДРЕСА_1 ;

-скасувати державну реєстрацію прав у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

-скасувати державну реєстрацію прав в Поземельній книзі.

Отже, загальний розмір судового збору, який позивач мала сплатити за вимогами, що викладені у прохальній частини позовної заяви, становить 6441,60 грн., тобто позивач не доплатила 3220,80 грн. судового збору.

Утім, беручи до уваги невідповідність між мотивувальною та прохальною частиною позовної заяви, а саме в частині змісту та кількості заявлених позовних вимог, суддя наразі фактично позбавлений можливості чітко перерахувати суму судового збору та визначити судовий збір, який підлягатиме доплаті, позаяк обчислення розміру останнього буде можливим після того, як позивач остаточно визначиться зі способом захисту прав та конкретизує його у позовній заяві.

При цьому позивачу, усуваючи недоліки позовної заяви, слід враховувати, що вимоги про припинення права власності особи, про скасування державної реєстрації земельної ділянки в Поземельній книзі є самостійними вимогами немайнового характеру.

Відповідно до частини 3 статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись статтями 175, 177, 185, 187, 258-261, 353 ЦПК України, суддя

п о с т а н о в и в:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, приватний нотаріус Ужгородського нотаріального округу Закарпатської області Кішкін Денис Володимирович про визнання недійсним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту на право приватної власності на землю, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання недійним договору купівлі-продажу, скасування державної реєстрації прав залишити без руху.

Позивачу необхідно усунути недоліки заяви у строк, який не може перевищувати десяти днів із дня вручення ухвали про залишення заяви без руху:

- уточнити зміст позовних вимог;

- уточнити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (в частині правильного зазначення номеру квартири, власником якої є позивач);

-надати документ про доплату судового збору (з урахуванням уточнених позовних вимоги та висновків суду, відображених у мотивувальній частині ухвали).

У разі не усунення недоліків у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Повна ухвала суду складена та підписана 23 жовтня 2023 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: В.Й. Данко