Справа №:755/7763/22
Провадження №: 6/755/770/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" вересня 2023 р. м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючий суддя САВЛУК Т.В.,

за участі секретаря Бурячек О.В.,

учасники цивільного процесу:

заявник - ОСОБА_1 ,

представник заявника - адвокат Константинов О.Г.,

представник заінтересованої особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення, яке ухвалено в межах розгляду цивільної справи за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» до ОСОБА_1 про стягнення боргу,

у с т а н о в и в:

23 січня 2023 року Дніпровським районним судом міста Києва ухвалено рішення про залишення без задоволення позовні вимоги по справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

31 травня 2023 року Київським апеляційним судом винесено постанову про задоволення апеляційної скарги Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький».

Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 23 січня 2023 року скасовано.

Ухвалено нове судове рішення.

Присуджено до стягнення з ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» суму інфляційних втрат у розмірі 1 822,51 гривень та 3% річних у розмірі 187,27 гривень.

Присуджено до стягнення ОСОБА_1 на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» витрати зі сплати судового збору у розмірі 6 202,50 гривень та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3 000,00 гривень.

19 липня 2023 року (вх.№35443) відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про розстрочення виконання судового рішення, просила розстрочити виконання постанови Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року, ухвалену в межах розгляду цивільної справи №755/7763/22 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» до ОСОБА_1 про стягнення боргу, терміном на 12 (дванадцять) місяців, починаючи з дня постановлення ухвали суду, шляхом сплати щомісячного платежу в розмірі 934 гривні 40 копійок до 5-го числа кожного поточного місяця.

Виходячи з положень частини першої та другої статі 435 Цивільного процесуального кодексу України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Заявник ОСОБА_1 та представник заявника - адвокат Константинов Олексій Геннадійович в судовому засіданні заяву підтримали, просили задовольнити з підстав, наведених у письмовій заяві, додатково пояснили, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , у зв`язку з бойовими діями на території України відповідач деякий час перебувала за кордоном, тому не мала можливості здійснювати оплату сплату внесків на виконання технічних умов ДТЕК за період з січня по липень 2022 року, у зв`язку з чим виникла заборгованість в загальному розмірі 14 700,00 гривень. Проте, після звернення ОСББ «Стародарницький» з позовом до суду, заявниця невідкладно сплатила борг у визначеному позивачем розмірі, тому позивач зменшив свої позовні вимоги та на підставі постанови суду апеляційної інстанції присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача суму інфляційних втрат у розмірі 1 822,51 гривень, 3% річних у розмірі 187,27 гривень, витрати зі сплати судового збору у розмірі 6 202,50 гривень та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3 000,00 гривень. Відповідач наразі не може сплатити всю суму, яка присуджена за рішенням суду, оскільки не має постійного заробітку, не отримує соціальних виплат, що підтверджується довідкою про її доходи. Відповідач просить врахувати, що у разі примусового стягнення з неї повної суми заборгованості, вона опиниться в скрутному матеріальному становищі, не буде мати можливості забезпечувати своє існування, в тому числі сплачувати поточні нарахування за житлово-комунальні послуги, що призведене до утворення нових боргів.

Представник заінтересованої особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» в судове засідання не з`явився, за підписом голови правління Литвин А.В. надійшла заява з викладенням своєї позиції щодо підстав для відмови у задоволення заяви про розстрочення виконання судового рішення, де представник зауважив, що Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» не є прибутковою організацією та не має можливості оперувати додатковими коштами, для покриття витрат, які має відшкодувати боржник.

Вислухавши думку сторін цивільного процесу, оцінивши наведені відповідачем підстави для розстрочення виконання судового рішення, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і за її межами. (ст. 18 Цивільного процесуального кодексу України)

Конституційний Суд України неодноразово зазначав, що виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13 грудня 2012 року № 18-рп/2012).

За практикою Європейського суду з прав людини право на виконання судового рішення є складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як невід`ємна частина судового розгляду (Рішення у справі "Шмалько проти України" від 20 липня 2004 року).

Невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом. Конституційний Суд України в абзаці одинадцятому підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 11 березня 2011 року № 2-рп/2011, посилаючись на позицію Європейського суду з прав людини, зазначив, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежене державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права.(пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Відповідно до положень ст. 435 Цивільного процесуального кодексу України, підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. Про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Виконання рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий суд. Правосуддя визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості й забезпечує ефективне поновлення у правах. Судове рішення за своєю суттю охороняє права, свободи та законні інтереси осіб і є завершальною стадією судового провадження, без належного виконання судових рішень правосуддя втрачає сенс. Право на виконання судового рішення є невід`ємною складовою права на доступ до суду, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Право сторони звернутися із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення суду передбачене також ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», згідно якої, за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Отже, закон не передбачає конкретного переліку обставин, які є підставою для відстрочення та розстрочення виконання рішення суду, а лише встановлює критерії для їх визначення, надаючи суду можливість у кожному конкретному випадку вирішувати питання про їх наявність з урахуванням усіх обставин справи.

Виходячи із вимог ст. 435 Цивільного процесуального кодексу України і ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження» відстрочення та розстрочення виконання судового рішення може бути застосовано судом лише у виключних випадках, оскільки рішення суду підлягає обов`язковому виконанню у повній мірі в строк і у порядку, передбаченому чинним законодавством. Підставою для застосування вказаних норм є виняткові обставини, які перешкоджають належному виконанню рішення суду, ускладнюють його виконання або роблять неможливим.

Таким чином, підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є обставини, що ускладнюють виконання рішення. У вирішенні питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення враховуються відсутність вини боржника у створенні обставин, що ускладнюють виконання рішення, тимчасовість перебування боржника у такому стані, а також мають бути враховані права стягувача.

Вирішуючи питання щодо можливості відстрочення чи розстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору та інші обставини.

При звернені із заявою про розстрочення виконання судового рішення, відповідач ОСОБА_1 посилається на складне матеріальне становище, відсутності постійного заробітку та доходів від інших видів діяльності, про що свідчить довідка з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 07 червня 2023 року, відповідно до якої інформація про доходи ОСОБА_1 в період за 4 квартал 2022 року та 1 квартал 2023 року відсутні. (а.с.111)

Також, 07 червня 2023 року Управлінням соціального захисту населення Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації, на вимогу ОСОБА_1 , видано довідку про те, що згідно електронної бази даних на обліку в Управлінні соціального захисту населення Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації вона не перебуває та не отримує жодних видів допомог та компенсацій. (а.с.110)

Узагальнюючи підстави наведені заявником у своїй заяві про розстрочення виконання рішення суду, вбачається, що вони ґрунтуються на наявності введеного на території України воєнного стану та матеріального становища відповідача.

При розгляді заяв щодо відстрочення/розстрочення виконання рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання строків відстрочення/розстрочення виконання рішення, при цьому надання відстрочки/розстрочки виконання рішення суду не може створювати занадто або безпідставно привілейовані умови для боржника та має бути компромісом між заінтересованими особами.

Розстрочка виконання рішення суду - це розподіл виконання рішення на частини, що підлягають виконанню протягом певного періоду часу або через певні періоди часу, що призводять до перенесення строку виконання рішення на пізніші періоди, зокрема, полягає в розподілі належних до сплати сум платежу на певні частини із встановленням конкретного строку для виконання кожної з визначених частин рішення.

Як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верхового Суду України від 26.12.2003 року № 14 «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження», при вирішенні заяв державного виконавця чи сторони про відстрочку або розстрочку виконання рішення, встановлення або зміну способу й порядку його виконання суду потрібно мати на увазі, що їх задоволення можливе лише у виняткових випадках, які суд визначає виходячи з особливого характеру обставин, що ускладнюють або виключають виконання рішення (хвороба боржника або членів його сім`ї, відсутність у нього майна, яке за рішенням суду має бути передане стягувачу, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо).

Розстрочення означає виконання рішення частками, встановленими судом, з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частки також повинні визначатись судом. При цьому слід мати на увазі, що розстрочка можлива при виконанні рішення, яке стосується предметів, що діляться (гроші, майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей тощо). Питання про розстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися із дотриманням балансу інтересів сторін. Необхідною умовою задоволення заяви про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому повинні досліджуватися та оцінюватися доводи та заперечення як позивача, так і відповідача. Схожого висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 14 липня 2020 року у справі № 908/1884/19.

Відповідно до ч. 7 ст. 435 Цивільного процесуального кодексу України про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена. У необхідних випадках ухвала надсилається установі банку за місцезнаходженням боржника або державному виконавцю, приватному виконавцю.

Враховуючи викладене, оцінивши наведені відповідачем підстави для розстрочення виконання судового рішення, з урахуванням долучених доказів на підтвердження її майнового стану, суд приходить до висновку про обґрунтованість поданої заяви та наявність підстав для розстрочення відповідачу ОСОБА_1 виконання постанови Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року, ухвалену в межах розгляду цивільної справи №755/7763/22, терміном на 12 (дванадцять) місяців починаючи з дня постановлення ухвали суду, шляхом сплати щомісячного платежу в розмірі 934 (дев`ятсот тридцять чотири) гривні 40 копійок до 5-го числа кожного поточного місяця.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 259-261, 353-355, 435 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Заяву ОСОБА_1 про розстрочення виконання судового рішення, -задовольнити.

Розстрочити ОСОБА_1 виконання постанови Київського апеляційного суду від 31 травня 2023 року, ухвалену в межах розгляду цивільної справи №755/7763/22 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Стародарницький» до ОСОБА_1 про стягнення боргу, терміном на 12 (дванадцять) місяців починаючи з дня постановлення ухвали суду, шляхом сплати щомісячного платежу в розмірі 934 (дев`ятсот тридцять чотири) гривні 40 копійок до 5-го числа кожного поточного місяця.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Інформацію по справі можна отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернетhttp://dn.ki.court.gov.ua.

С у д д я