Справа № 279/5241/23
Провадження 2/279/1461/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2023 року Коростенський міськрайонний суд

Житомирської області

в складі: головуючого-судді Коваленко В.П.,

секретаря Лепесевицька В.В.

розглянувши в м. Коростені в підготовчому судовому засіданні в порядку позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 ,в інтересах якого діє ОСОБА_2 до Територіальної громади в особі Коростенської міської ради Житомирської області , про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє ОСОБА_2 , звернувся в суд з позовом до відповідача Територіальної громади в особі Коростенської міської ради, в якій просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 .

В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його рідний брат - ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилась спадщина.

Зазначив, що в установлений законом строк не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті брата, так як вважав, що брат своє майно заповів ОСОБА_4 . Про те, що інші спадкоємці крім нього відсутні, він дізнався від ОСОБА_4 та вирішив реалізувати своє право на спадкове майно, тому 01.09.2022 року дав останній довіреність представляти його інтереси щодо оформлення спадкових прав на території України, оскільки сам постійно проживає на території РФ, а в зв`язку зі збройною агресією вказаної держави проти України позбавлений права та можливості особисто приїхати до м. Коростень для реалізації своїх прав, в тому числі і на похорони брата. Видана довіреність ОСОБА_4 вимагала легалізації на території України, що вимагало додаткового строку. Він вважав, що представник вчасно звернулась до нотаріальної контори, однак з незалежних від нього причин вона звернулась лише 28.07.2023. Причиною цього могло бути те, що представник мала намір оформити спадщину брата безпосередньо на себе, однак своє право спадкоємиця не підтвердила, тому звернулась в його інтересах до нотаріуса з запізненням. Тому просив причини пропуску визнати поважними.

Позивач та представник позивача в підготовче судове засідання не з`явились, про день і час розгляду справи були повідомлені належним чином.

Представник відповідача в підготовче судове засідання не з`явився, направив до суду заяву, в якій просить справу розглянути у відсутності представника, при прийнятті рішення покладається на розсуд суду.

За таких обставин суд вважає за можливе розглядати справу на підставі наявних матеріалів та без фіксації технічними засобами , відповідно до вимог ст. ст. 191ч.2, 247 ЦПК України. Відповідно до вимог ст.200ч.3 ЦПК України за результатами підготовчого засідання суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Коростень Житомирської області помер ОСОБА_3 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_1 ( а.с. 17 ). Позивач ОСОБА_1 є рідним братом ОСОБА_3 , що стверджується копією свідоцтва про народження. (а.с. 16, 18) .

Частиною 1 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Упродовж строку, який наданий законом для прийняття спадщини позивач ОСОБА_1 , не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого брата. Це пов"язано з тим, що він 01.09.2022 року надав представнику ОСОБА_4 довіреність, щоб та вчасно звернулась до нотаріальної контори, однак з незалежних від нього причин вона звернулась до нотаріальної контори лише 28.07.2023. Причиною цього могло бути те, що представник мала намір оформити спадщину брата безпосередньо на себе, однак своє право спадкоємця не підтвердила, тому звернулась в його інтересах до нотаріуса з запізненням.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За вимогами ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відтак, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон надає йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Пленум Верховного Суду України в постанові №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» в п.24 роз`яснив , що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку , суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

При таких обставинах суд вважає, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому позовні вимоги задовольняє.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 200, 247,263,268 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовні вимоги задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті брата ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини ОСОБА_1 обчислювати з дня набрання цим рішенням законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Житомирського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Суддя: Коваленко В.П.