Гребінківський районний суд Полтавської області
___________________________________________________________________________________
Справа №: 528/1104/23
Провадження № 2/528/305/23
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

18 жовтня 2023 року м. Гребінка

Гребінківський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Вітківського М.О.,

при секретарі Коваленко О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Гребінка без проведення технічної фіксації судового засідання в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в:

Представник позивача адвокат Потапенко А.М. звернувсь до Гребінківського районного суду Полтавської області з вказаним позовом, яким просить суд: постановити рішення про визначення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , додаткового строку, тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Вказує, що позивач ОСОБА_1 та відповідач за позовом ОСОБА_2 по ступеню родинних відносин є племінником та відповідно тіткою. Тобто, відповідач ОСОБА_4 та мати позивача ОСОБА_5 є рідними сестрами.

Наприкінці липня 2023 року в приватній розмові позивачу стало відомо від відповідача, що дід позивача та батько відповідача ОСОБА_3 мав право на земельну частку (пай) в КСП ім. «Дзержинського» с. Сліпорід-Іванівка, Гребінківського району Полтавської області, яке він успадкував після смерті свого сина ОСОБА_6 (померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ) проте, у зв`язку із смертю, що є подією не передбачуваною для кожної людини не встиг оформити спадкових прав та виготовити на своє ім`я правовстановлюючий документ за земельну частку (пай). Також відповідач повідомила позивачу, що померлий ОСОБА_3 за свого життя постійно в розмовах говорив, що після оформлення спадкових прав на вказану земельну частку (пай) на випадок своєї смерті заповість земельну ділянку своєму внукові ОСОБА_1 (позивачу за позовом). Після вказаної розмови відповідач ОСОБА_2 передала позивачу ОСОБА_1 документи, а саме підтвердження права ОСОБА_6 на земельну частку (пай), свідоцтва про смерть ОСОБА_6 та ОСОБА_3 , довідки виконавчого комітету Майорщинської сільської ради на підтвердження фактів прийняття спадщини та переходу права на спадщину з метою подальшої реалізації позивачем ОСОБА_1 спадкових прав на вказану земельну частку (пай).

Зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_4 дід позивача ОСОБА_3 помер. Після померлого ОСОБА_3 у Гребінківській державній нотаріальній конторі Полтавської області було заведено спадкову справу за № 63/2013 по заяві відповідача ОСОБА_2 .

З метою реалізації спадкових прав позивача ОСОБА_1 після померлого його діда ОСОБА_3 , представник позивача звернувся до Лубенської ДНК Полтавської області, проте нотаріусом було роз`яснено, що позивач не може на разі подати заяву про прийняття спадщини, оскільки ним пропущений шестимісячний строк для подачі відповідної заяви та повідомила, що подача такої заяви можлива лише на підставі рішення суду про визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідач ОСОБА_2 на вищевказане спадкове право на земельну частку (пай) не претендує та дане право не оформляла на своє ім`я. Відповідачем було оформлено спадкові права на інше нерухоме майно, яке належало померлому ОСОБА_3 .

Причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса та пропуску позивачем 6-ти місячного строку для подачі заяви для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті його діда ОСОБА_3 стало те, що позивачу до липня 2023 року не було відомо про вказану спадкову земельна частку (пай), наміри розпорядження часткою (пай) померлого ОСОБА_3 та його юридична необізнаність в спадковому праві.

Вважає, що у свою чергу вищевказані причини пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини можна віднести до причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, як спадкоємця, на вчинення таких дій.

Таким чином у позивача виникли правомірні очікування щодо відповідного спадкового майна після померлого ОСОБА_3 .

На теперішній час позивач змушений звернутися з даним позовом до суду за захистом своїх прав та реалізації свого права на спадщину після смерті діда.

Ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 11.09.2023 року відкрито загальне позовне провадження за вищевказаною позовною заявою і призначено підготовче засідання на 02.10.2023 року о 16 год. 00 хв. з викликом сторін. Витребувано у Лубенській державній нотаріальній конторі Полтавської області, належним чином завірену копію спадкової справи 63/2013 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 ; належним чином завірену копію спадкової справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_7 (за наявності); належним чином завірену копію спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 (за наявності). (а.с.33-35).

19.09.2023 року на виконання ухвали суду від 11.09.2023 від Лубенської державної нотаріальної контори Полтавської області, надійшла належним чином завірена копія спадкової справи 63/2013 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 . Спадкові справи після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_7 та померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_6 , не відкривались. (а.с.39-81).

Ухвалою Гребінківського районного суду Полтавської області від 02.10.2023 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні на 18.10.2023 року на 08 год 30 хв. (а.с.86,87).

18.10.2023 року у судове засідання позивач та його представник адвокат Потапенко А.М. не з`явилися вони належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, натомість представником позивача через канцелярію суду подано заяву про проведення судового засідання без участі сторони позивача, на позовних вимогах наполягає, просить задовольнити позов. (а.с.95).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилась, вона належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, натомість через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без участі відповідача. Позовні вимоги визнає в повному обсязі. (а.с.91-94).

Згідно ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 247 ЦПК України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу в порядку, передбаченому Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему. Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання.

Суд, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин цієї справи, на які позивач послався як на підставу своїх вимог, що викладені у позовній заяві та підтверджені доданими до неї доказами, які були досліджені судом, визнання позову відповідачем, на засадах верховенства права, відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст.5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (ч.1 ст.12 ЦПК України).

Відповідно до ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.13 ЦПК України (диспозитивність цивільного судочинства), суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

У розумінні цивільно-процесуального закону предмет позову це матеріально-правова вимога позивача, стосовно якої він просить ухвалити рішення, у матеріальному розумінні це певна річ (об`єкт), щодо якої виник спір.

Згідно ст.89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ІНФОРМАЦІЯ_6 в с. Сліпорід-Іванівка, Гребінківського району, Полтавської області помер дядько позивача ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Майорщинською сільською радою, Гребінківського району, Полтавської області, актовий запис №26 від 22.09.1997 року. (а.с.8).

ІНФОРМАЦІЯ_5 в с. Сліпорід-Іванівка, Гребінківського району, Полтавської області померла баба позивача ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданим Майорщинською сільською радою, Гребінківського району, Полтавської області, актовий запис №16 від 07.07.2003 року. (а.с.11).

ІНФОРМАЦІЯ_2 с. Сліпорід-Іванівка, Гребінківського району, Полтавської області помер дід позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Майорщинською сільською радою, Гребінківського району, Полтавської області, актовий запис №12 від 03.05.2004 року. (а.с.13).

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним онуком по лінії матері померлого ОСОБА_3 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження матері позивача ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_7 серії НОМЕР_4 (а.с.18), свідоцтвом про одруження матері позивача ОСОБА_9 серії НОМЕР_5 (а.с.20), свідоцтвом про народження позивача ОСОБА_1 серії НОМЕР_6 (а.с.17). Крім того, позивач є племінником по лінії матері померлого ОСОБА_6 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про народження серії НОМЕР_7 (а.с.19).

Відповідно до витягу із книги реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) КСП ім. Дзержинського Гребінківського району Полтавської області вбачається, що померлий ОСОБА_6 згідно сертифікату серії ПЛ №0073843 мав право на земельну частку (пай) у розмірі 3,75 га в КСП ім. Дзержинського Гребінківського району Полтавської області. (а.с.9).

Згідно довідки про від 06.03.2015 №123/02-33, виданої Виконавчим комітетом Майорщинської сільської ради Полтавської області, в тім, що ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , на час смерті разом з ним за даною адресою були зареєстровані: батько - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , мати ОСОБА_7 , померла ІНФОРМАЦІЯ_5 . (а.с.10).

Згідно довідки про від 01.04.2015 №159/02-33, виданої Виконавчим комітетом Майорщинської сільської ради Полтавської області, в тім, що ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , на час смерті разом з нею за даною адресою був зареєстрований: чоловік - ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . (а.с.12).

Згідно довідки про від 06.03.2015 №158/02-33, виданої Виконавчим комітетом Майорщинської сільської ради Полтавської області, в тім, що останнім місцем проживання ОСОБА_3 , було АДРЕСА_1 , на час смерті проживав один. (а.с.14).

Із матеріалів спадкової справи №63/2013 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 вбачається, що спадщину після його смерті прийняли ОСОБА_10 та ОСОБА_2 . Спадкове майно складалось із права власності на земельну частку (пай) розміром 3,75 га, яка перебувала в колективній власності КСП ім. Дзержинського Гребінківського району Полтавської області, згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ПЛ №0073768; права власності на земельну частку (пай) розміром 3,75 га, яка перебувала в колективній власності КСП ім. Дзержинського Гребінківського району Полтавської області згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ПЛ №0073769; майнового паю члена КСП (майновий сертифікат) КСП «Зоря» ім. Дзержинського ТОВ агрофірма «Мрія» с. Сліпорід Іванівка Гребінківського району Полтавської області, серії ПО № 152674. ОСОБА_10 та ОСОБА_2 отримано свідоцтва про право на спадщину за законом по 1/2 частині спадкового майна. (а.с.39-81).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За приписами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.ст.1220-1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч. ч. 2,3 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.

Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.

Частиною 5 статті 1268 ЦК України передбачено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивач не дотримався вказаних вище вимог закону та після відкриття спадщини не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Причиною несвоєчасного звернення до нотаріуса та пропуску позивачем шести місячного строку для подачі заяви для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті його діда ОСОБА_3 стало те, що позивачу до липня 2023 року не було відомо про вказану спадкову земельну частку (пай), наміри розпорядження земельною часткою (пай) померлого ОСОБА_3 та його юридична необізнаність в спадковому праві, тобто з причин, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача, як спадкоємця, на вчинення таких дій.

Згідно ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. При цьому Європейський суд з прав людини в зміст поняття майна включає і «правомірні очікування»/ «законні сподівання» вчиняти певні дії. Зокрема, у рішенні у справі «Броньовські проти Польщі» (Broniowski v. Poland), заява №31443/96, пункт 98, ECHR 2002-X, що згодом відображено і у рішенні «Сук проти України», заява № 10972/05, пункт 22, ECHR 2011, встановлено, що поняття «майно» в першій частині статті 1 Першого протоколу має автономне значення, яке не обмежується правом власності на фізичні речі та є незалежним від формальної класифікації в національному законодавстві. Питання, що має бути розглянуто, полягає у тому, чи надавали заявнику обставини справи, розглянуті в цілому, право на інтерес, який по суті захищається статтею 1 Першого протоколу.

Таким чином у позивача виникли правомірні очікування щодо відповідного спадкового майна після померлого ОСОБА_3 .

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. ст. 1273-1275 ЦК України - спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 названого Кодексу, подавши нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідну заяву.

Відповідно до ст.ст.1296-1298 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину, яке видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців.

Виходячи з вищевикладеного, можливо зробити висновок, що прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини.

Так, для прийняття спадщини спадкоємцем, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, необхідно особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Це є обов`язковим для обох названих видів спадкування.

У зв`язку з цим, для прийняття спадщини за законом спадкоємцю необхідно подати до нотаріальної контори відповідну заяву, яка б свідчила про його дійсний намір прийняти спадщину в порядку спадкування за законом.

При цьому, такі дії теж повинні бути вчинені у встановлений законом для прийняття спадщини строк.

Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Вказане у повній мірі відповідає Правовій позиції, висловленій Верховним Судом України в постанові від 6 лютого 2013 року в справі № 6-167цс12.

Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Спадкоємець прийняв спадщину, якщо він подав державній або приватній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Спадкоємець за законом або за заповітом має право відмовитися від спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини. Вважається, що відмовився від спадщини той спадкоємець, який не вчинив жодної з дій, що свідчить про прийняття спадщини.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

Неприйняття спадкоємцем спадщини може бути виражено фактично, коли спадкоємець протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, не здійснює дій, що свідчать про намір прийняти спадщину, або може бути виражено явно, коли спадкоємець шляхом подачі заяви в нотаріальну контору виражає свою незгоду прийняти спадщину.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 не звертавсь до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадкового майна.

Таким чином, жодних доказів того, що в межах строку, наданого цивільним законом, позивач вчинив дії, які б свідчили про прийняття ним спадщини за законом, він не надав, що, виходячи зі змісту ч. 1ст. 1272 ЦК України слід вважати фактичним неприйняттям спадщини за законом.

Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В обґрунтування поважності причин, які слугували підставою пропуску строку позивачем для прийняття спадщини є його юридична необізнаність.

У відповідності до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини, при цьому виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Суд приймає до уваги пояснення позивача, викладені у позовній заяві, про те, що через його юридичну необізнаність він не зміг своєчасно використати своє право на звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті діда. Ці пояснення узгоджуються зі змістом доказів, які надані позивачем. Вказані докази узгоджуються з іншими матеріалами справи, не суперечать їм, не заперечуються і не спростовуються іншими учасниками справи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що є підстави для задоволення позовних вимог. Що стосується тривалості додаткового строку, що може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд приходить до висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування, тому суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , додатковий строк тривалістю два місяці, для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 .

Рішення може бути оскаржено до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду через Гребінківський районний суд Полтавської області протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Складання повного тексту судового рішення відкласти не більше як на десять днів з дня закінчення розгляду справи, і визначити кінцеву дату складення повного судового рішення 28.10.2023 року.

На виконання п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України судом зазначається повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП: НОМЕР_8 , (місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 ).

Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП: НОМЕР_9 , (місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_3 ).

Повний текст рішення складено 24.10.2023.

Суддя М. О. Вітківський