Провадження №2/389/131/23
Р І Ш Е Н Н Я

заочне

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року Знам`янський міськрайонний суд

Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Українського В.В.,

за участю секретаря судового засідання Гой І.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні залу суду міста Знам`янка Кіровоградської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду із позовом, в якому просять визнати за кожною з них по 1/4 частині майнових прав засновника та рівноправного учасника у фермерському господарстві «БООТ» в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .

В обґрунтування своїх вимог зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5 . В його постійному користуванні перебувала земельна ділянка площею 42,50 га з цільовим призначенням для ведення селянського (фермерського) господарства. Для користування земельною ділянкою ОСОБА_5 було засноване фермерське господарство «БООТ», . Отже, фактичним землекористувачем вищезгаданої земельної ділянки є ФГ «БООТ». Після смерті ОСОБА_5 з заявами про прийняття спадщини звернулись батько померлого ОСОБА_6 , мати померлого ОСОБА_1 та дві дочки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 і не встиг оформити право власності на 1/4 частину майнових прав засновника та рівноправного учасника у фермерському господарстві «БООТ». ОСОБА_6 за життя склав заповіт, яким все своє майно заповідав своїй дочці ОСОБА_2 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.02.2023 року № 95/02-31 ОСОБА_7 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 . Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.02.2023 року № 94/02-31 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті сина ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, надали заяви, відповідно до яких підтримали вимоги позову та просять їх задовольнити, просять проводити розгляд справи без їх участі.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, в тому числі надісланням судової повістки на відому адресу місця проживання та шляхом оприлюднення оголошення про виклик особи на офіційному сайті Судової Влади. Про причини неявки суд не повідомили, відзиву на позов не надали. Будь-які клопотання чи заяви від них не надходили.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів. Ненадання відповідачем відзиву та доказів в обґрунтування своїх можливих заперечень проти позову з причини ухилення від участі в судовому засіданні, дає суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими позивачем, що відповідає положенням ч.1 ст.280 ЦПК України.

Враховуючи, що в справі є достатньо матеріалів, які вказують на права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності сторін.

Повно, всебічно та об`єктивно дослідивши у судовому засіданні матеріали справи суд вважає позов обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню за таких підстав.

Статтею 55 Конституції України гарантовано право кожного на захист своїх прав і свобод від порушень і протиправних посягань будь-якими не забороненими законом засобами.

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є, зокрема, визнання права.

Відповідно до державного акту на право постійного користування земельною ділянкою серії КР №006375 ОСОБА_5 рішенням Знам`янської районної ради народних депутатів №341 від 26 грудня 2000 року надано в постійне користування земельна ділянка площею 42,50 га на території Мошоринської сільської ради для ведення селянського (фермерського) господарства.

17 грудня 2001 року зареєстровано створення фермерського господарства «БООТ», ідентифікаційний код юридичної особи 31630214, що підтверджується свідоцтвом про державну реєстрацію юридичної особи серії А00 №235980.

Відповідно до відповіді на запит суду №78173 від 18.05.2023 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань засновником та керівником фермерського господарства «БООТ» є ОСОБА_5 .

ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що 12 травня 2016 року Мошоринською сільською радою Знам`янського району Кіровоградської області складено відповідний актовий запис №9

Відповідно до заведеної Знам`янської районною державною нотаріальною конторою Кіровоградської області спадкової справи №151/2016 після смерті ОСОБА_5 із заявами про прийняття спадщини до нотаріуса звернулися донька спадкодавця ОСОБА_3 , мати ОСОБА_1 та батько ОСОБА_6 . Донька спадкодавця ОСОБА_4 на час смерті батька була зареєстрована та проживала разом з батьком на час його смерті та була малолітньою особою.

Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинились внаслідок його смерті, що закріплено положеннями ст.1218 ЦК України.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (ч.1 ст.1296 ЦК України).

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (ч.5 ст.1268 ЦК України).

За змістом норми статті 1268 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Так, відповідно до частин третьої і четвертої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до частини четвертої статті 1268 ЦК України, малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що після смерті ОСОБА_5 прийняли спадщину чотири спадкоємці першої черги, які в рівних частинах успадковують права та обов`язки спадкодавця.

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що Знам`янським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) 22 жовтня 2021 року складено відповідний актовий запис №706.

Після смерті ОСОБА_6 єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину за заповітом є донька спадкодавця ОСОБА_2 , що підтверджується матеріалами спадкової справи заведеної Другою знам`янською державною нотаріальною конторою № 26/2022. Спадкоємці за законом відсутні.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.02.2023 року № 95/02-31 Рябошапці НЛ. Нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті батька ОСОБА_6 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 22.02.2023 року № 94/02-31 ОСОБА_1 нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті сина ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відмови мотивовані відсутністю сформованого статутного капіталу фермерського господарства та цілісного майнового комплексу. Нотаріусом встановлено, що відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ФГ «БООТ» не зареєстроване як цілісний майновий комплекс. Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців розмір статутного капіталу ФГ «БООТ» дорівнює 0,00 гривень.

Відповідно до положень ч.3 п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про фермерське господарство» фермерське господарство є формою підприємницької діяльності громадян, які виявили бажання виробляти товарну сільськогосподарську продукцію, здійснювати її переробку та реалізацію з метою отримання прибутку на земельних ділянках, наданих їм у власність та/або користування, у тому числі в оренду, для ведення фермерського господарства, товарного сільськогосподарського виробництва, особистого селянського господарства, відповідно до закону.

Відносини, пов`язані із створенням, діяльністю та припиненням діяльності фермерських господарств, регулюються Конституцією України, Земельним кодексом України, цим Законом та іншими нормативно-правовими актами України (ст.2 Закону України «Про фермерське господарство»).

Частиною 1 ст. 22 Закону України «Про фермерське господарство» визначено, що фермерське господарство як цілісний майновий комплекс включає майно, передане до складеного капіталу, не розподілений прибуток, майнові та інші зобов`язання.

Пунктом 3.1. Статуту Фермерського господарства «БООТ» до складу майна ФГ (складеного капіталу) можуть входити: будівлі, споруди, облаштування, матеріальні цінності, цінні папери, продукція, вироблена господарством в результаті господарської діяльності, одержані доходи, інше майно, набуте на підставах, що не заборонені законом, право користування землею, водою та іншими природними ресурсами, будівлями, спорудами, обладнанням, а також інші майнові права (в тому числі на інтелектуальну власність), грошові кошти, які передаються засновником і членами фермерського господарства до його складеного капіталу.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про фермерське господарство» фермерське господарство підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом для державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, за умови набуття громадянином України або кількома громадянами України, які виявили бажання створити фермерське господарство, права власності або користування земельною ділянкою.

Частиною 1 статті 23 Закону України «Про фермерське господарство» визначено, що успадкування фермерського господарства (цілісного майнового комплексу або його частини) здійснюється відповідно до закону.

Перелік прав та обов`язків особи, які не входять до складу спадщину визначений у статті 1219 ЦК України. За змістом вказаного переліку право постійного користування земельною ділянкою, яке належало спадкодавцю, не є тим правом, яке не можна успадкувати. А тому таке право за загальним правилом входить до складу спадщини. Проте право постійного користування земельною ділянкою, яку отримав для ведення селянського (фермерського) господарства його засновник, може бути об`єктом спадкування, якщо зазначена особа до її смерті не змогла створити (зареєструвати) селянське (фермерське) господарство. Тільки у такому разі право постійного користування зазначеною ділянкою входить до складу спадщини у разі смерті цієї особи та може бути успадкованим лише для мети, для якої це право отримав спадкодавець.

Майно фермерського господарства належить йому на праві власності (ч. 1 ст. 20 Закону України «Про фермерське господарство»). Фермерське господарство як цілісний майновий комплекс включає майно, передане до складеного капіталу, не розподілений прибуток, майнові та інші зобов`язання (частина перша статті 22 цього Закону). Успадкування фермерського господарства і цілісного майнового комплексу або його частини) здійснюється відповідно до закону (частина перша статті 23 того ж Закону).

У випадку смерті засновника (члена) селянського (фермерського) господарства його спадкоємці мають право на спадкування цього господарства (прав засновника, члена). За наявності у фермерського господарства статутного (складеного) капіталу з розподілом часток між його засновником, членами спадкоємці засновника (члена) фермерського господарства спадкують відповідні права засновника, члена), якому належала відповідна частка у статутному (складеному) капіталі.

Таким чином, успадкування фермерського господарства, як цілісного майнового комплексу (у т.ч. і права постійного користування земельною ділянкою), або його частини, полягає у спадкуванні корпоративних прав засновника та/або учасника, зокрема права на частку у сформованому статутному (складеному) капіталі.

Аналогічний правовий висновок міститься у постанові від 23 червня 2020 року Великої палати Верховного Суду у справі №179/1043/16-ц.

Відповідно до ст.167 Господарського кодексу України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Статтею 178 ЦК України визначено, що об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи.

Із наведеного вбачаєтеся, що корпоративні права учасника ФГ є оборотноздатними у випадку їх оформлення як внеску до статутного капіталу.

Отже, свідоцтво про право на спадщину на корпоративні права, зокрема на частку у статутному капіталі фермерського господарства, може бути видано лише у випадку наявності сформованого статутного капіталу.

За аналогією права (ст.23 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю), у разі смерті або припинення учасника фермерського господарства його частка переходить до його спадкоємця чи правонаступника без згоди учасників фермерського господарства. Для видачі свідоцтва про право на спадщину на частку в статутному капіталі нотаріусу надається інформація з Єдиного державного реєстру юридичних та фізичних осіб, у якій має обов`язково бути зазначена частка померлого учасника.

Як вбачається із інформації Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань статутний капітал фермерського господарства «БООТ» сформований не був (розмір внеску ОСОБА_5 до статутного фонду фермерського господарства становить 0.00 грн.) Тобто, спадкоємцем за життя оформлено належне йому корпоративне право у ФГ «БООТ» у вигляді обороноздатного об`єкту цивільних прав (внеску до статутного капіталу) не було проведено.

У переліку підстав припинення фермерського господарства «БООТ» (п. 8 статуту) смерть єдиного учасника не значиться.

Нормами ст. 36 Закону України «Про фермерське господарство» встановлено, що рішення про припинення діяльності фермерського господарства приймається виключно у разі, якщо не залишається жодного члена фермерського господарства або спадкоємця, який бажає продовжити діяльність господарства у порядку, встановленому законом.

Права засновника та учасника фермерського господарства «БООТ» є майновими правами, тому згідно зі ст.177-178 ЦК України, вони входять до складу спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_8 . Будь - яких особливостей спадкування майна чи майнових прав засновника фермерського господарства Цивільний кодекс України не містить.

З урахуванням наданих доказів та досліджених у судовому засіданні обставин, суд приходить до висновку, що відсутність інформації про частку у статутному капіталі у Статуті Фермерського господарства «БООТ» є перешкодою у реалізації своїх прав позивачами, які є спадкоємцями та правонаступниками усіх прав та обов`язків засновника (голови) Фермерського господарства. Оскільки позивачі не мають можливості отримати свідоцтво про право на спадщину та інакше ніж у судовому порядку оформити свої спадкові права, в зв`язку з чим їх право на спадщину підлягає судовому захисту шляхом його визнання на підставі ст.16 ЦК України, тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 259, 263, 265, 273, 280-288, 354 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , як спадкоємцем за законом після смерті сина ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , частину майнових право засновника та рівноправного учасника у фермерському господарстві «БООТ» ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .

Визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , як спадкоємцем за заповітом після смерті батька ОСОБА_6 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , частину майнових право засновника та рівноправного учасника у фермерському господарстві «БООТ» ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .

Заочне рішення може бути переглянуто Знам`янським міськрайонним судом Кіровоградської області за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач ОСОБА_1 проживає в АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Позивач ОСОБА_2 проживає в АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 .

Відповідач ОСОБА_3 проживає в АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 .

Відповідач ОСОБА_4 проживає в АДРЕСА_3 , РНОКПП не відомий.

Суддя В.В. Український