Провадження № 2/638/4647/23
УХВАЛА

Іменем України

20 жовтня 2023 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді - Щепіхіної В.В.,

за участю секретаря - Рєзніка І. П.,

представника позивача - ОСОБА_1 ,

розглянувши в підготовчому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики.

27.09.2023 ухвалою судді Дзержинського районного суду м. Харкова постановлено відкрити провадження у справі та призначити підготовче судове засідання.

До суду надійшло клопотання від представника ОСОБА_4 - адвоката Зольнікової В. О., в якому остання повідомила, що відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , та просить суд залучити ОСОБА_4 , в якості відповідача на підставі ст. 55 ЦПК України, оскільки остання є правонаступником померлого.

В судовому засіданні представник позивача - адвокат Дерев`янченко Я. Ю. заявив клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.7 ч. 1 ст.255 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали справи, ознайомившись з заявленими клопотаннями, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Згідно ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 25 ЦК України здатність мати цивільні права та обов`язки (цивільну правоздатність) мають усі фізичні особи. Цивільна правоздатність фізичної особи виникає у момент її народження.

Статтєю 46 ЦПК України визначено, що здатність мати цивільні процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи.

Згідно з ч. 1 ст. 42 ЦПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до ст. 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Згідно з ч.4 ст. 25 ЦПК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті. Згідно з ч. 1 ст. 55 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть видане 22.04.2023 Першим відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції серії НОМЕР_1 .

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2020 року у справі № 473/1433/18 (провадження № 14-35цс20), викладено такі правові висновки: «Цивільне процесуальне законодавство України не містить норм, які б передбачали здійснення провадження у справах щодо осіб, які померли до відкриття провадження у справі. Отже, ЦПК України визначає порядок процесуального правонаступництва лише у тих справах, де сторона учасник процесу, вибула з певних причин, у тому числі й у зв`язку зі смертю після відкриття провадження у справі. У позовному провадженні процесуальне правонаступництво відбувається в тих випадках, коли права або обов`язки одного із суб`єктів спірного матеріального правовідношення в силу тих або інших причин переходять до іншої особи, яка не брала участі у цьому процесі. Отже процесуальне правонаступництво тісно пов`язане з матеріальним, оскільки процесуальне правонаступництво передбачає перехід суб`єктивного права або обов`язку від однієї особи до іншої в матеріальному праві. При цьому не залежно від підстав матеріального правонаступництва, процесуальне правонаступництво допускається лише після того, як відбудеться заміна в матеріальному правовідношенні. Таким чином, процесуальне правонаступництво у разі смерті фізичної особи в порядку статті 55 ЦПК України можливо лише шляхом залучення правонаступника померлої сторони за умови, що смерть фізичної особи настала після звернення позивача до суду та відкриття провадження у справі, адже залучення правонаступників особи, яка померла до відкриття провадження у справі, суперечить принципам цивільного судочинства.

За таких обставин, оскільки чинним законодавством України не передбачено судового вирішення спору з особою, яка на час звернення до суду померла та правоздатність якої відповідно до вимог статті 25 ЦК України припинено, та в силу вказаного вище не могла бути стороною у справі, провадження у справі в частині позовних вимог, пред`явлених до відповідача, який на час звернення з позовом до суду вже помер, підлягало закриттю з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.».

Подібні правові висновки викладено також Верховним Судом у постановах: від 16 травня 2018 року у справі № 183/4229/14 (провадження № 61-5330св18), від 20 червня 2019 року у справі № 185/998/16-ц (провадження № 61-33766сво18), від 05 квітня 2021 року у справі № 200/21020/15-ц (провадження № 61-9921св19) та багатьох інших.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що наявні підстави для закриття провадження у справі № 638/10133/23 відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.255 ЦПК України.

Згідно з п.2. ч.2 ст.200 ЦПК України за результатами підготовчого засідання, за наявності підстав, суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

При зверненні до суду позивач сплатив судовий збір у розмірі 10 736,00 грн., що підтверджується квитанцією про сплату №57758 від 16.08.2023.

Згідно з ч.2 ст. 255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з державного бюджету.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.7 ЗУ "Про судовий збір" Сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

На підставі зазначеного суд доходить висновку про те, що наявні правові підстави повернути сплачений судовий збір у розмірі 10 736,00 грн. позивачеві.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.200, 255 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представник позивача - адвокат Дерев`янченко Я. Ю. про закриття провадження у справі задовольнити.

Провадження у цивільній справі №638/10133/23 за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики закрити.

Зобов`язати Управління Державної казначейської служби України у Шевченківському районі м. Харкова (, що розташоване за адресою: 61166, Харківська область, м.Харків, вул. Бакуліна, 18), повернути ОСОБА_2 (РНОКПП - НОМЕР_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ) сплачену суму судового збору у розмірі 10 736 (десять тисяч сімсот тридцять шість) грн. 00 коп., пов`язану з поданням позовної заяви, квитанція про сплату №57758 від 16.08.2023.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 15 днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Суддя В.В. Щепіхіна