БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
провадження № 2/361/3772/23, cправа № 361/7033/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«03» жовтня 2023 року м. Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

за участю секретаря судових засідань - Панек А.С.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,

відповідач - ОСОБА_2 ;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з зазначеним вище позовом, у якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2 з тих підстав, що сімейне життя у них не склалося, вони перестали розуміти один одного. Подружні відносини припинені, спільного господарства не ведуть.

Ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області від 04 вересня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судове засідання позивач та відповідач не з`явилися. Про день, час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому цивільним процесуальним законодавством порядку. У позовній заяві позивач просила розгляд справи провести у її відсутність. Відповідач причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального законодавства України (далі - ЦПК України) у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши зібрані по справі докази, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

З копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстровано шлюб 17 вересня 2005 року, про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Новокаховського міського управління юстиції Херсонської області зроблено відповідний актовий запис за №320. Прізвище чоловіка після одруження - « ОСОБА_2 ». Прізвище дружини після одруження - « ОСОБА_2 ».

Подружжя має дитину: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_3 , (свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 , видане 16 травня 2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Новокаховського міського управління юстиції Херсонської області, актовий запис № 182).

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов`язки у шлюбі

та сім`ї.

За змістом статей 1, 24 Сімейного кодексу України (далі - СК України), - побудова сімейних відносин відбувається на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги і підтримки. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до частини другої статті 104, частини першої статті 110 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно із частиною другою статті 112 того ж СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11 передбачено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

Крім цього, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, закріплено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

У справі «Валліанатос та інші проти Греції» (пункт 84 рішення від

07 листопада 2013 року /заяви №№ 29381/09 та 32684/09), ЄСПЛ зазначив, що

«Суд наголошує на принципах, встановлених у його практиці. Мета захисту родини у її традиційному сенсі є доволі абстрактною і для її реалізації може використовуватися широкий спектр конкретних заходів […]. Також з огляду на те, що Конвенція є «живим» документом, який слід тлумачити у світлі умов сьогодення …, держава при виборі засобів, покликаних забезпечувати захист сім`ї та повагу до сімейного життя, як цього вимагає стаття 8, обов`язково має брати до уваги зміни, що відбуваються у суспільстві і у ставленні до соціальних питань, цивільного стану і міжособистісних стосунків, включаючи той факт, що не існує лише одного шляху чи лише одного вибору, коли йдеться про те, як вести сімейне або приватне життя».

Зважаючи на принципи рівноправності жінки і чоловіка, закон вимагає щоб згода на одруження була взаємною. Принцип добровільності шлюбу є чинним не лише на стадії його реєстрації, а і під час знаходження в шлюбі, що зумовлює можливість добровільного розірвання шлюбу, про що записано в статті 16 Конвенції про ліквідацію усіх форм дискримінації щодо жінок Організації Об`єднаних Націй в частині першій підпункту «с» - «однакові права та обов`язки під час шлюбу і після його розірвання».

Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім`ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Окрім цього, пунктом 126 рішення Європейського суду з прав людини по справі «Фернандес Мартінес проти Іспанії» (заява 56030/07) від 12 червня 2014 року встановлено: «Що стосується права на приватне та сімейне життя, Суд наголошує на важливості для осіб мати можливість вільно приймати рішення з приводу того, як вести своє приватне та сімейне життя. У зв`язку з цим повторно наголошується, що відповідно до статті 8 також надається охорона прав на самореалізацію як у формі особистого розвитку …, так і з точки зору права на встановлення та розвиток відносин з іншими людьми та навколишнім світом, при цьому поняття особистої автономії є важливим принципом, що береться за основу при тлумаченні гарантій, які викладені в такому положенні».

Під час розгляду справи встановлено, що у позивача є стійке волевиявлення на розірвання шлюбу з відповідачем. Подальше збереження шлюбу, спільне життя подружжя суперечить її інтересам та є неможливим.

Відповідно до частини другої статті 104, частини першої статті 110 Сімейного кодексу України (далі - СК України) шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя.

Згідно із частиною другою статті 112 того ж СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11 передбачено, що охорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

За змістом пункту 1 частини другої статті 49 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.

Дослідивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку про те, що оскільки позивач переконана, що подальше спільне життя є неможливим, то позов підлягає задоволенню, а шлюб між позивачем та відповідачем - розірванню, оскільки подальше збереження шлюбу без взаємної згоди є неможливим.

За змістом частини другої статті 114, статті 115 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу. Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надсилається судом до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб. Документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до статті 141 ЦПК України стягненню із відповідача на користь позивача підлягає судовий збір у розмірі - 1 073 грн. 60 коп.

Керуючись статтями 141, 264, 265, 354 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області,

в и р і ш и в:

Позов - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 17 вересня 2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Новокаховського міського управління юстиції Херсонської області. Актовий запис

№ 320.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі - 1 073 (одна тисяча сімдесят три) грн. 60 коп.

Сторони справи:

позивач - ОСОБА_1 (зареєстроване місце проживання:

АДРЕСА_1 ; зареєстроване місце перебування: АДРЕСА_2 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_3 );

відповідач - ОСОБА_2 (зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 ; зареєстроване місце перебування: АДРЕСА_4 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_4 ).

Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, то зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин