Справа №296/7018/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

24.10.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

Головуючого судді Чішман Л.М.,

за участю секретаря судового засідання Лайчук В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про скасування рішення міської ради, та свідоцтва про право власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради від 03.10.2012 року №430 в частині оформлення права власності з видачею свідоцтва на житлову квартиру АДРЕСА_1 та скасувати свідоцтво про право власності на таку квартиру серії НОМЕР_1 , видане виконавчим комітетом Житомирської міської ради від 09.10.2012 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на момент винесення спірного рішення відповідача та отримання позивачем спірного свідоцтва про право власності діяло «Тимчасове положення про порядок державної реєстрації прав власності та інших речових прав на нерухоме майно», затверджене наказом Міністерства юстиції України від 28.07.2010 року №1692/5, згідно якого у свідоцтві про право власності повинно було зазначатись, зокрема, вид спільної власності та розмір часток, в разі, якщо майно належить на праві спільної часткової власності, чого не було зроблено відповідачем при видачі свідоцтва.

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 23.08.2019 року у справі відкрито загальне позовне провадження (т. 1 а.с. 20-21).

Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 23.11.2021 року справу передано для розгляду за підсудністю до Богунського районного суду м. Житомира (т. 1 а.с. 182-183).

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 23.12.2021 року справу прийнято до свого провадження, розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження (т. 1 а.с. 193).

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

В судові засідання, що були призначені на 05.09.2023 року та 24.10.2023 року позивач та його представник не з`явилися.

Позивач в належний спосіб повідомлявся про день та час розгляду справи( а.с 105, 114)

05.09.2023 року представником позивача подано до суду заяву про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення судового засідання, призначеного на 05.09.2023 року. Така заява обґрунтована тим, що 05.09.2023 року між позивачем та адвокатом Касянчуком С.В. укладено договір про надання правової допомоги.

24.10.2023 року представник, адвокат Касянчук С.В., подавав до суду клопотання про відкладення судового засідання, посилаючись на те, що не має можливості бути присутнім в судовому засіданні, призначеному на 24.10.2023 року у зв`язку з необхідністю бути присутнім під час проведення обшуку у місті Києві.

Суд не бере до уваги вказане клопотання представника позивача, оскільки в підтвердження поважності причин неявки в судове засідання та обґрунтування такого клопотання останнім не надано жодного належного доказу, ні щодо позивача, ні щодо себе.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Згідно ч. 4 ст. 12 ЦПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

За приписами ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Стаття 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР, передбачила право кожній фізичній або юридичній особі на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань.

Частина п`ята ст. 223 ЦПК України визначає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У постанові Верховного Суду від 22.05.2019 року по справі №310/12817/13 викладено правову позицію з питання залишення позову без розгляду при повторній неявки позивача, не залежно від зазначеної причини, яка може бути поважною. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Позивач є ініціатором судового розгляду та інтерес в належному розгляді його позову має стимулювати його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи.

Таким чином, з огляду на повторну неявку позивача та його представника в судові засідання, недоведеність поважності причин неявки в судове засідання, відсутність заяв про проведення розгляду справи за його відсутності або обґрунтованої заяви про відкладення судового засідання, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав для залишення позовної заяви без розгляду, у відповідності до положення п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 4, 12, 13, 44, 223, 257, 260, 354 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про скасування рішення міської ради, та свідоцтва про право власності - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Житомирського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги на ухвалу, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст ухвали складено 24 жовтня 2023 року.

Суддя Л.М. Чішман