Справа № 288/2772/23
Провадження № 2/288/462/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді - Рудник М. І.,

за участю секретаря судових засідань - Колодяжної Н.В.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня Житомирської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовною заявою до Попільнянської селищної ради, Житомирського району, Житомирської області (далі відповідач) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, в якій вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , яка на день смерті проживала у АДРЕСА_1 , проживала одиноко.

Позивач є спадкоємцем померлої за законом першої черги, згідно ст. 1261 ЦК України.

В зв`язку з необхідністю оформити право на спадщину на належне померлій спадкове майно, а саме житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, та земельну ділянку, що розташовані за вищевказаною адресою, виникла потреба отримати у нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину за законом, проте звернувшись до нотаріуса, позивачу було повідомлено, що вона пропустила строк для прийняття спадщини, визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України, який закінчився 04 липня 2013 року.

Проте, заяву про прийняття спадщини після смерті матері у визначений законодавством строк вона не подала, так як хворіла, перебувала на лікуванні, їй було проведено операцію у зв`язку з переломом 22 травня 2013 року обох кісток лівого г/ступневого суглобу. Крім того, пізніше мала перелом 5-6 ребер.

На сьогоднішній день, жодних заяв про прийняття спадщини за вказаним спадкоємцем до нотаріальної контори подано не було, спадкова справа не відкривалась та немає інших спадкоємців, які прийняли спадщину та за згодою яких позивач могла б подати заяву про прийняття спадщини після спливу строку, встановленого законом.

Мати позивача, на день смерті проживала одиноко, батько помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Спадкова справа після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 до даного часу не заведена.

Заповіт на користь будь-яких інших осіб, померлими також не складався, що підтверджується Витягом зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 72864680 від 19.06.2023 року.

Позивач вважає, що пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, а тому є всі підстави для визначення їй додаткового строку для її подання.

Позивач просить визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили. Судові витрати покладає на себе.

Позивач в підготовче судове засідання не з`явилась, в позовній заяві просила справу проводити без її участі.

Представник відповідача Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області в підготовче судове засідання не з`явився, надав до суду заяву в якій просив розглядати справу без участі їх представника, проти задоволення позовних вимог не заперечуює.

Частина 3 статті 211 ЦПК України визначає, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до частини 3 статті 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, оцінивши в сукупності докази по справі, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого 04 січня 2013 року Виконавчим комітетом Парипської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що складено відповідний актовий запис № 1 /а.с. 6/.

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 03 жовтня 1955 року Парипським сільським ЗАГС Попільнянського району Житомирської області, батьками ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , вказані ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , запис за № 33 /а.с. 7/.

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 , виданого 18 квітня 1989 року Парипською сільською радою Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_4 18 червня 1977 року уклала шлюб з ОСОБА_6 , прізвище дружини після укладення шлюбу « ОСОБА_7 », запис за № 15 /а.с. 7/.

Як вбачається з свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , виданого 13 серпня 2002 року Парипською сільською радою Попільнянського району Житомирської області, ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що в книзі реєстрації актів про смерть зроблено запис за № 18 /а.с. 8/.

Довідкою № 101 від 28 лютого 2013 року виданою Виконавчим комітетом Парипської сільської ради Попільнянського району Житомирської області визначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уродженка села Парипси, Попільнянського району, Житомирської області, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , до дня її смерті постійно проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 /а.с. 9/.

Відповідно до Витягу зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), виданого 19 червня 2023 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_3 , відсутня /а.с. 10/.

Як вбачається з Витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину), виданого 19 червня 2023 року приватним нотаріусом Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, у Спадковому реєстрі інформація відносно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 , відсутня /а.с. 11/.

Згідно Виписного епікризу виданого Київською міською клінічною лікарнею № 7, ОСОБА_1 , 1955 року народження, знаходилась на стаціонарному лікуванні з діагнозом багатоуламковий перелом обох кісточок лівого г/ступневого суглобу, розрив дистального синдесмозу, підвивих стопи. Поступила 26.05.2013 року, виписалась 03.06.2013 року /а.с. 12/.

Як вбачається з консультативного висновку спеціаліста від 15 березня 2013 року, виданого Київською міською клінічною лікарнею № 17, у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , перелом 5,6 ребер /а.с. 13/.

Відповідно до повідомлення № 277/02-14 від 10 жовтня 2023 року приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області, ОСОБА_1 відмовлено у оформлені спадкових прав після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , так як заявником до 04 липня 2013 року не було подано заяву про прийняття спадщини, а тому вважається, що вона спадщину не прийняла /а.с. 14/.

Частиною першою статті 4 ЦПК України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

Згідно статті 12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Статтею 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно зі статтями 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Судом досліджено поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлено, що позивач ОСОБА_1 заяву про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 не подала своєчасно у шестимісячний строк з поважних причин, так як вона хворіла, також перебувала на стаціонарному лікуванні, що підтверджується виписним епікризом від 03.06.2013 року та консультативним висновком спеціаліста від 15.03.2013 року/а.с. 12-13/.

Тому продовження їй строку для подання заяви про прийняття спадщини не суперечить закону та не порушить будь-чиїх інших прав та охоронюваних законом інтересів.

Всі вказані обставини є поважними та вплинули на своєчасність прийняття позивачем спадщини.

Спадкоємці, які протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України не подали заяву про прийняття спадщини, вважаються такими що не прийняли її.

Згідно з правилами статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Згідно частини п`ятої статті 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до частини першої статті 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як вбачається з частини третьої статті 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

За змістом статей 12, 81, 89, 263 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Законодавцем не надається ніякого значення тривалості періоду, який пройшов з дня закінчення строку для прийняття спадщини, що не виключає можливості подачі до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за наявності поважності причин його пропуску, також і після спливу значної кількості часу.

Судом встановлено, що позивач дійсно пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважної причини, тому суд вважає за необхідне визначити їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

За вищенаведених обставин, є достатні підстави для задоволення позовних вимог та надання ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

За змістом пункту 1 частини 2 статті 141 ЦПК України, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі задоволення позову - на відповідача.

Позивач при зверненні до суду з даним позовом просила судові витрати віднести на її рахунок, а тому суд при ухваленні рішення не здійснює їх розподіл.

Керуючись Постановою Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року; статтями 1217, 1221, 1262, 1268-1270, 1272 ЦК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 197-200, 211, 258, 259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Попільнянської селищної ради Житомирського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у три місяці з дня набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду М. І. Рудник