ЄУН № 337/3480/23
Провадження № 2/337/1262/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2023 року Хортицький районний суд м. Запоріжжя в складі:

головуючого судді Ширіної С.А.,

за участю секретаря Бикової С.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя цивільну справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 26.07.2023 року було відкрито провадження по вказаній цивільній справі та визначена форма розгляду справи: за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін та наданням відповідачу строку на подання відзиву.

В судове засідання призначене на 25.10.2023 р. сторони не з`явились.

Дослідивши матеріали суд приходить до наступних висновків.

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 26.07.2023 року було відкрито провадження по вказаній цивільній справі та визначена форма розгляду справи: за правилами спрощеного позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін та наданням відповідачу строку на подання відзиву.

В судове засідання призначене на 25.10.2023 р. сторони не з`явились

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ч.1 ст.2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий , неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Частиною 1 статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідачем ОСОБА_2 04.10.2023 р. через канцелярію суду подано заяву про розгляд справи без його участі. З позовними вимогами згоден, проти задоволення не заперечує.

ОСОБА_3 в судові засідання призначені на 22.08.2023 р, 04.10.2023 р. та 25.10.2023 р. не з`явилась за невідомою суду причиною, про місце, день та час розгляду справи повідомлялясь своєчасно та у встановленому законом порядку у відповідності з п.2 ч. 7 ст. 128 ЦПК України.

Відповідно до матеріалів справи у призначений судом день на 22.08.2023 р. судову повістку надіслану на адресу позивача ОСОБА_1 отримано бабусею, тобто, виходячи з ч. 3 ст. 130 ЦПК України позивач вважається належним чином повідомленою про, дату та місце судового засідання. Слід також звернути увагу на те, що судом було вжито всіх можливих заходів щодо повідомлення позивача про розгляд вказаної цивільної справи, в тому числі шляхом направлення смс-повідомлення за допомогою мобільного додатку «Viber», яке отримувалось позивачем, про що свідчить довідка про доставку смс-повідомлення. Повідомлень щодо поважності причин відсутності позивача , заяви про слухання справи за її відсутністю на адресу суду не надходило. Відповідно до вимог ст. 44 ЦПК України учасники судового розгляду повинні добросовісно користуватися своїми правами. Тому, відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України суд вважає, що позивач не з`явилась в судове засідання без поважаних причин.

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, з відомих адрес, а особа таких як веб- сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, порушені не були.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Також, Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції та Кодексу.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду слідує, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У справах «Рябих проти Росії» (заява № 52854/99, рішення від 24 липня 2003 року, пункт 52) та «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини зазначив, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України»).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи те, що позивач була повідомлена про місце, день та час розгляду цивільної справи належним чином, про що свідчать докази наявні в матеріалах справи, суд вважає , що позивач не з`явилась до суду без поважних причин. Позивач мала об`єктивну можливість особисто, в повній мірі реалізувати свої права передбачені ст.43 ЦПК України. Остання не була позбавлена можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення , тому достатньо підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст.ст.2, 43,44,49,131, 247,257, 258-261, 354 ЦПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі в п`ятнадцятиденний строк з дня її ухвалення апеляційної скарги.

Суддя С.А. Ширіна

25.10.2023