Справа № 932/6623/20
Провадження № 2/535/441/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2023 року смт Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого судді Шолудько А.В., за участі секретаря судового засідання Мальцевої С.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу №932/6623/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу та штрафних санкцій,

ВСТАНОВИВ:

10.06.2020 ОСОБА_1 звернулась до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до відповідача про стягнення з ОСОБА_2 боргу в розмірі 19 247,80 грн та штрафних санкцій за прострочення сплати боргу в розмірі 578,15 грн.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 12.06.2020 справу № 932/6623/20 передано до Дергачівського районного суду Харківської області за підсудністю.

Ухвалою судді Дергачівського районного суду Харківської області від 06.07.2021 провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

23.07.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву.

04.02.2022 ухвалою Дергачівського районного суду Харківської області закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті.

Розпорядженням голови Верховного Суду №10/0/9-22 від 16.03.2022 Котелевському районному суду Полтавської області визначено територіальну підсудність справ Борівського районного суду Харківської області та Дергачівського районного суду Харківської області.

Відповідно до частини 7 статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» відповідне рішення є підставою для передачі усіх справ, які перебували на розгляді суду, територіальна підсудність якого змінюється.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Котелевського районного суду Полтавської області від 21.11.2022, справа № 932/6623/20 передана головуючому судді Шолудько А.В.

Ухвалою судді Котелевського районного суду Полтавської області від 28.02.2023 справа №932/6623/20 прийнята до провадження та призначено розгляд справи до розгляду по суті на 09.30 год 08.08.2023.

У судове засідання, призначене на 08.08.2023 сторони та представники сторін не з`явились, про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, у тому числі сторони у порядку, визначеному пунктами 3 та 4 ч.8 ст.128, ч.5 ст.130, ч.1 ст.131 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не подали. Розгляд справи відкладено на 26.10.2023 (а.с.104-113, зворот а.с. 113).

У судове засідання, призначене на 26.10.2023 сторони та представники сторін повторно не з`явились, про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином, у тому числі сторони у порядку, визначеному пунктами 3 та 4 ч.8 ст. 128, ч.5 ст.130, ч.1 ст.131 ЦПК України, про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення судового розгляду до суду не подали (а.с. 116-120, зворот а.с.120, 23, 24, 28-36).

Відповідно до ч. 2 ст. 247 КУпАП фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

На підставі частин першої та другої статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.

Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК днем вручення судової повістки є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Крім того, згідно з ч.5 ст.130 ЦПК України вручення судової повістки представникові учасника справи вважається врученням повістки і цій особі.

Відповідно до ч.3 ст.131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Позивач ОСОБА_1 повідомлялась про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення процесуальних документів та судових повісток на адресу її зареєстрованого місця проживання, яка була вказана нею у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 , однак судові повістки були повернуті до суду без вручення адресату, з відміткою на поштовому повідомленні про відсутність адресата за вказаною адресою. Згідно з відміткою у паспорті громадянина України ОСОБА_1 зареєстрована за адресою, зазначеною позивачем як адреса місця її реєстрації. Крім того, процесуальні документи, в тому числі судові повістки, додатково надсилалися на електронну пошту, зазначену позивачем. Інше місце проживання (перебування), місце роботи позивача нею чи представником позивача не повідомлялись та суду не відомі.

Представник позивача адвокат Пітецький Віталій Вікторович, який діє на підставі ордера серії ДН №127339 від 14.07.2021 (а.с. 57, 58) повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення процесуальних документів, у тому числі судових повісток до електронного кабінету представника позивача. Крім того, процесуальні документи, у тому числі судові повістки надсилалися на зазначену представником позивача адресу електронної пошти.

За правилами п. 3 ч.1 ст.257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому, повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Позивач та представник позивача заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

При прийнятті рішення про залишення позову без розгляду, суд приймає також до уваги позицію Верховного Суду, викладену у своїй постанові у справі № 658/1141/18 від 21 вересня 2020 року, згідно з якою ВС наголосив, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами. Верховний Суд наголосив, що зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його незалежно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь у судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини вказав, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06, від 16 лютого 2017 року).

Відтак, суд зобов`язаний присікати недобросовісні дії позивача та залишати позов без розгляду у разі повторної неявки належно повідомленого позивача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі. Зазначене забезпечує дотримання судом строків розгляду справи та балансу інтересів сторін спору.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 24 квітня 2019 року у справі № 757/23967/13-ц (провадження № 61-17220св18), від 28 березня 2023 року у справі № 711/7486/19 (провадження № 61-10183св21).

Враховуючи, що позивач та представник позивач, будучи належним чином повідомленими про дату, час і місце судового засідання, повторно в судове засідання не з`явилися, не повідомили про причини неявки, заяву про розгляд справи за їх відсутності не подавали, чим умисно затягують розгляд справи та позбавляють суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог, суд, дійшов висновку про наявність підстав, передбачених п.3 ч.1 ст.257 ЦПК України, для залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч.2 ст.257 ЦПК України), тому порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

За наведених вище обставин, процесуальний закон зобов`язує суд залишити позов без розгляду.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 257 ч. 1 п. 3, 223 ч. 5, 258-261, 351-354 ЦПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу в розмірі 19 247,80 грн та штрафних санкцій за прострочення сплати боргу в розмірі 578,15 грн залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 2 ст. 257 ЦПК України позивач після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя А.В.Шолудько