Справа №635/1126/23
Провадження по справі № 2-с/635/80/2023
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2023 року сел. Покотилівка Харківського району Харківської області

Суддя Харківського районного суду Харківської області Лук`яненко С.А.., розглянувши заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу 635/1126/23,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, якою просить скасувати судовий наказ №635/1126/23, виданий суддею Харківського районного суду Харківської області Пілюгіною О.М. на підставі заяви представника Приватного акціонерного товариства «Харківенергозбут» - Власенко К.С. про стягнення з нього заборгованості за комунальні послуги в сумі 8692,32 гривень та витрат по сплаті судового збору в розмірі 268,40 гривень.

Дослідивши матеріли заяви, суд проходить до наступного.

Форма та зміст заяви про скасування судового наказу, а також строки її подання встановлені ст.170 ЦПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 170 ЦПК України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.

Відповідно до вимог ст. 127 ЦПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з тим, з заяви про скасування судового наказу та матеріалів, доданих до неї, не вбачається коли саме ОСОБА_1 отримав оскаржуваний судовий наказ, доказів його отримання також не додано, що позбавляє суд можливості встановити чи пропущений ним встановлений ч. 1 ст. 170 ЦПК України строк звернення з заявою про скасування судового наказу до суду, чи потрібно подавати клопотання про поновлення пропущеного строку.

Крім того, в порушення п.4 ч. 3 ст. 170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу не додано судовий наказ, який оспорюється.

Згідно п.1 ч.5 ст.170 ЦПК України, до заяви про скасування судового наказу додаються: документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п.4-2 ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання до суду заяви про скасування судового наказу сплачується судовий збір - 0,05 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134 грн. 20 коп.

Разом з тим, зазначені вимоги Закону заявником дотримані не були, зокрема останнім не сплачено судовий збір за подання до суду заяви про скасування судового наказу, передбаченому Законом України «Про судовий збір» на розрахунковий рахунок отримувач коштів: ГУК Харківськ обл/ХаркiвР/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA0020429, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору заявник посилався на ч.1,2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», а саме, що має на утриманні двох неповнолітніх дітей та проживає на території бойових дій.

Разом з цим, відповідно до частин першої, третьої статті 136 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі, за таких умов:

1)розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 вказаної статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При зверненні до суду з вимогою про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору, особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження обставин, які слугують підставами, передбаченими чинним законодавством, для задоволення такого роду клопотань. Водночас відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Єдиною підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати фізичної особи є врахування судом її майнового стану.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з положеннями ст. 12 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Тобто законодавець передбачив можливість звільнення від сплати судового збору лише з підстав пов`язаних з майновим станом сторони.

Проте, вказаною нормою Закону передбачено право суду, а не обов`язок щодо звільнення від сплати судового збору.

На підставу для звільнення завника від сплати судового збору він посилається лише на те, що в нього на утриманні двоє неповнолітніх дітей та він мешкає на території бойових дій, на підтвердження чого надав копії свідоцтв про народження дітей, інформацію від 24.07.2023 року про те, що він на обліку у відділенні обслуговування громадян №18 (сервісний центр) Головного управління ПФУ в Харківській області не перебуває та ніяких видів пенсій не отримує.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку щодо відмови у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, оскільки ним належним чином не обгрунтовано клопотання про звільнення його від сплати судового збору, на підтвердежння якого не надано доказів підтверджуючих скрутний матеріальний стан заявника.

Слід також зазначити, що в рішенні у справі «Креуз проти Польщі» Європейський Суд з прав людини зазначив, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатись обмеженням доступу до суду.

Відповідно до ч.6 ст.170 ЦПК України у разі подання неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу суддя постановляє ухвалу про її повернення без розгляду не пізніше двох днів з дня її надходження до суду.

Таким чином, подана заява про скасування судового наказу не відповідає вимогам, передбаченим ст. 170 ЦПК України, у зв`язку з чим заява про скасування судового наказу підлягає поверненню.

Керуючись ст.ст. 170, 260 ЦПК України, -

У ХВ АЛ ИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу 635/1126/23 - повернути без розгляду.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він не позбавлений права повторного звернення до суду із заявою про скасування судового наказу, після усунення обставин, що стали підставою для повернення її без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Харківський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя С.А.Лук`яненко