ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
_______________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2023 року

м. Харків

справа № 761/628/21

провадження № 22-ц/818/992/23

Харківський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

Головуючого Тичкової О.Ю.

суддів Маміної О.В., Пилипчук Н.П.,

за участі секретаря судового засідання Тітченко О.В.

учасники справи:

позивач ОСОБА_1

відповідачі - Фонд гарантування вкладів фізичних осіб, Публічне акціонерне товариство «Златобанк»,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харків апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 23 березня 2023 року у складі судді Штих Т.В.,-

УСТАНОВИВ:

У січні 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою про визнання незаконним проведення відкритих торгів, визнання протиправним та скасування рішення і стягнення грошових коштів.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, постановою Великої Палати Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 826/2184/17 було визнано неправомірним віднесення Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТОБАНК» до категорії неплатоспроможних. Проте, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб ( Фонд) у період після 05.02.2019 продовжував здійснювати повноваження щодо продажу активів ПАТ «ЗЛАТОБАНК», як неплатоспроможного банку. А саме, на виконання свого рішення № 131 від 30.01.2019 про затвердження умов продажу щодо лоту № F197GL40790 нерухоме майно та основні засоби, а саме: 3-кімнатна квартира загальною площею 140,7 кв. м. в житловому будинку літ. «А-25», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить АТ «ЗЛАТОБАНК», реєстраційний № НОМЕР_1 ; основні засоби ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» у кількості 1258 одиниць (згідно з переліком, що викладений в Публічному паспорті активу) провів аукціон з кінцевим строком подання пропозицій до 13.03.2019.

Одним із учасників зазначеного аукціону був зареєстрований позивач, який відповідно до специфікації пропозицій щодо участі в аукціоні та рахунку-фактури № 13032019-2/1 від 13.03.2019 сплатив гарантійний внесок у розмірі 175 029,55 грн та згідно протоколу електронного аукціону № UA-EA-2019-02-06-000038-b від 13.03.2019 був визнаний переможцем електронного аукціону. Повної вартості лоту позивач не сплатив, тому що дізнався про скасування рішення суду про віднесення Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТОБАНК» до категорії неплатоспроможних та як наслідок відсутність у Фонду на час проведення аукціону повноважень розпоряджатися майном банку та 04.04.2019, 08.04.2019 та 09.04.2019 звернувся до Фонду з заявою про скасування результату електронних торгів з продажу лоту № F197GL40790 та повернення гарантійного внеску, у разі неможливості продовжити строки, передбачені для укладення договору купівлі-продажу. Проте рішенням Фонду від 25.04.2019 (протокол № 192/19К) в задоволенні скарги ОСОБА_1 відмовлено.

Оскільки в порушення п. 6 розділу VII Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються, затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 24.03.2016 № 388, Фонд не повідомив про наявність судових рішень щодо АТ «ЗЛАТОБАНК», які можуть вплинути на зацікавленість покупця у придбанні належного банку майна , позивач просив суд визнати проведення відкритих торгів незаконним , визнати протиправним та скасувати рішення Фонду від 25.04.2019 (протокол № 192/19К) та стягнути з АТ «ЗЛАТОБАНК» 134282,30 грн. та з Фонду 40474,25 грн. гарантійного внеску, внесеного ним за лот № F197GL40790 Свої вимоги з приводу стягнення з фонду 40474,25 грн., мотивував тим, що ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» є ліквідованим. Тому Фонд як ліквідатор останнього банку повинен відповідати за його зобов`язаннями.

Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 23 березня 2023 року позовні вимоги залишені без задоволення.

Рішення мотивовано тим, що позивачем не зазначено порушень правил проведення торгів з реалізації майна банку під час ліквідації процедури, що свідчить про недоведеність позовних вимог. Судом не встановлено порушення порядку проведення відкритих торгів, тому позовні вимоги про стягнення з ПАТ « ЗЛАТОБАНК» 134282,30 грн не підлягають задоволенню.Разом з тим, Фонд гарантування вкладів фізичних осіб не є учасником правовідносин щодо внесення, повернення гарантійного внеску, тому суд вимоги позивача про стягнення суми 40747,25 грн не підлягають задоволенню. Також суд вважав, що позивачем неправильно обраний спосіб захисту.

Не погодившись з рішенням суду ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила рішення суду першої інстанції скасувати, як постановлене з порушенням норм матеріального та процесуального права та ухвалити нове яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Скарга містить посилання на те, що суд не повно встановив обставини у справі та зробив висновки що не відповідають обставинам у справі. В матеріалах справи достатньо доказів на підтвердження того, що відкриті торгів щодо лоту № F197GL40790 були проведені з порушенням встановленого законом порядку. Тому рішення Фонду від 25.04.2019 (протокол № 192/19К) в частині відмови в задоволенні скарги ОСОБА_1 про скасування результату електронних торгів з продажу лоту № F197GL40790 та повернення гарантійного внеску є протиправним. Даними листа ТОВ «Держзакупівлі.Онлайн» від 07.12.2020 підтверджується що сплачений ОСОБА_1 гарантійний внесок був перерахований двома частинами: у розмірі 134 282 грн 30 коп на рахунок AT «Златобанк» та у розмірі 40 747 грн 25 коп на рахунок ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик». Таким чином частина гарантійного внеску у розмірі 134 282 грн 30 коп підлягає стягненню з ПАТ «ЗЛАТОБАНК». Щодо ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань міститься інформація, що вказана юридична особа припинена (інформація із реєстру міститься в матеріалах справи). Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 20 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» кошти Фонду гарантування вкладів фізичних осіб можуть використовуватися, зокрема, для покриття витрат, пов`язаних з виконанням покладених на Фонд функцій та повноважень, зокрема, пов`язаних з процедурою виведення неплатоспроможного банку з ринку, у межах кошторису витрат Фонду, затвердженого адміністративною радою Фонду. Отже, у зв`язку із припиненням ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» без правонаступництва, грошові кошти в розмірі 40 747 грн 25 коп. підлягають стягненню з Фонду.

У відзиві на апеляційну скаргу представник АТ «Златобанк» просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, оскільки вважає що вона необґрунтована та безпідставна. Посилається на те, що суд повно та всебічно встановив обставини у справі та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволені позову. Рішення Великої палати ВС на яке посилається апелянт, тільки підтвердило вже існуючі рішення суду та жодним чином не вплинуло на продовження процедури ліквідації Банку. В день проведення оспорюваних торгів було проведено багато інших торгів з реалізації майна Банка за результатами яких у встановленому порядку були укладені договори купівлі продажу.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін у справі дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї в межах вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 367 Цивільного процесуального кодексу України (надалі ЦПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст.376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, невідповідність висновків суду, обставинам справи, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що і постановою Правління Національного банку України від 13.02.2015 № 105 «Про віднесення ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ЗЛАТОБАНК» до категорії неплатоспроможних», виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 13.02.2015 № 30 «Про запровадження тимчасової адміністрації у АТ «ЗЛАТОБАНК», згідно з яким з 14.02.2015 запроваджено тимчасову адміністрацію та призначено уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації у ПУБЛІЧНОМУ АКЦІОНЕРНОМУ ТОВАРИСТВІ «ЗЛАТОБАНК».

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» в редакції, чинній на 14.02.2015, з дня призначення уповноваженої особи Фонду призупиняються всі повноваження органів управління банку (загальних зборів, спостережної ради і правління (ради директорів) та органів контролю (ревізійної комісії та внутрішнього аудиту). Уповноважена особа Фонду від імені Фонду набуває всі повноваження органів управління банку та органів контролю з дня початку тимчасової адміністрації і до її припинення.

Відповідно до постанови Правління НБУ від 12 травня 2015 р. № 310 «Про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА «ЗЛАТОБАНК» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб прийнято рішення від 13 травня 2015 р. № 99 «Про початок процедури ліквідації АБ «ЗЛАТОБАНК» та призначення уповноваженої особи Фонду на ліквідацію банку», згідно з яким було розпочато процедуру ліквідації АБ «ЗЛАТОБАНК» та призначено уповноваженою особою Фонду на ліквідацію АБ «ЗЛАТОБАНК».

У рамках реалізації своїх повноважень щодо продажу активів неплатоспроможного банку рішенням Фонду були затверджені умови продажу від 30.01.2019 № 131 щодо лоту № F197GL40790 нерухоме майно та основні засоби, а саме: 3-кімнатна квартира загальною площею 140,7 кв. м. в житловому будинку літ. «А-25», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить АТ «ЗЛАТОБАНК», реєстраційний № НОМЕР_1 ; основні засоби ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» у кількості 1258 одиниць (згідно з переліком, що викладений в Публічному паспорті активу). Початок аукціону було призначено на 06.02.2019, а кінцевий строк подання пропозицій 13.03.2019.

Одним із учасників аукціону був зареєстрований позивач, яким відповідно до специфікації пропозицій щодо участі в аукціоні та рахунку-фактури № 13032019-2/1 від 13.03.2019 було сплачено гарантійний внесок у розмірі 175 029,55 грн.

Позивач відповідно до протоколу електронного аукціону № UA-EA-2019-02-06-000038-b був визнаний переможцем електронного аукціону. Однак, повної вартості лоту ним сплачено не було.

Також, постановою Великої Палати Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 826/2184/17 було визнано неправомірним віднесення Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТОБАНК» до категорії неплатоспроможних, наслідком чого стала втрата Фондом контролю над активами Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТОБАНК», про що Фонд гарантування вкладів фізичних осіб повідомив на своїй офіційній сторінці в мережі Інтернет 11.02.2019.

Дані про наявність інформації про вищезазначене рішення суду або інші судові рішення з приводу неправомірності віднесення Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТОБАНК» до категорії неплатоспроможних на сайті Prozorro.Sale та/або на сайті Державніторги. Онлайн інформація про винесення постанови Великої Палати Верховного Суду не розміщувалась.

Після того, як інформація про прийняття постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.02.2019 у справі № 826/2184/17 стало відомо позивачу, він звернувся із відповідною скаргою до Фонду з вимогою скасувати результати електронних торгів з продажу лоту № F197GL40790 та повернути гарантійний внесок, у разі неможливості продовжити строки, передбачені для укладення договору купівлі-продажу.

25.04.2019 комісія з розгляду скарг та підготовки пропозицій стосовно організації і проведення відкритих торгів (аукціонів) з продажу активів (майна) банків, що виводяться з ринку або ліквідуються Фонду гарантування вкладів фізичних осіб відмовила ОСОБА_1 в задоволенні його скарги без пояснення причини.

Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПАТ «Златобанк» () перейменоване в Публічне акціонерне товариство «ЗЛАТО» ().

Відповідно до п. 9 розділу IV Положення щодо організації продажу активів (майна) банків, що ліквідуються, затвердженого рішенням виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб від 24.03.2016 № 388, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, Фонд укладає договір з організатором відкритих торгів (аукціону), вимоги до змісту якого встановлені Фондом, згідно з рішенням Фонду про затвердження порядку та умов продажу активу(ів) (майна) ( надалі Положення).

З огляду на це на Фонд гарантування вкладів фізичних осіб покладено обов`язок відчужити майно ( активи), включені до ліквідаційної маси банку. Фонд гарантування вкладів фізичних осіб здійснює організацію відчуження активів і зобов`язань неплатоспроможних банків, в т.ч. шляхом прийняття рішення про затвердження умов продажу активів.

За правовою природою реалізація активів банку на відкритих торгах (аукціоні) є правочином, який полягає в забезпеченні переходу права на активи до покупця - учасника торгів з дотриманням визначеною законодавством процедурою їх проведення. Відповідно, підставою для визнання результатів аукціону недійсними є недодержання Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Банку або організатором аукціону вимог Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб» та Положення про виведення неплатоспроможного банку з ринку під час проведення аукціону.

ВСУ у справі № 6-116цс12 вказав, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі- продажу, а тому така угода може визнаватися недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину. Підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладання, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсним є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

Суду апеляційної інстанції, врахувавши факт нездійснення позивачем повного розрахунку за придбане майно, доходить висновку, що договірні відносини купівлі-продажу майна на цих торгах не були оформлені, а отже такий правочин є неукладеним.

З неукладеного правочину не виникає договірних зобов`язань і він не породжує жодних цивільних правовідносин, в той час, коли недійсний правочин не породжує тих правових наслідків, які притаманні правочинам цього виду, але він породжує правові наслідки, які випливають з його недійсності.

Згідно п. 4 Положення у разі відмови переможця відкритих торгів (аукціону) від укладання договору купівлі-продажу активу (майна), розрахунків або придбання активів (майна) банку, що ліквідується, організатор відкритих торгів (аукціону) перераховує банку (банкам), активи (майно) якого (яких) виставлялися для продажу, кошти у розмірі гарантійного внеску такого переможця відкритих торгів (аукціону).

У п. 6 розділу VII вказаного Положення в редакції від 24.11.2018, чинній на момент проведення торгів, передбачалось, що у разі зміни на будь якому етапі організації або проведення процедури реалізації активів (майна) до моменту підписання договору купівлі-продажу активу (майна) його суттєвих характеристик, у тому числі погашення позичальником 20 % і більше від заборгованості за кредитним договором, виведення майна із застави банку, реструктуризація кредитної заборгованості відповідно до нормативно-правових актів Фонду, наявність судових рішень та інших факторів, які можуть вплинути на ціну продажу такого активу (майна) або зацікавленість потенційного покупця щодо його придбання, тощо, уповноважена особа Фонду (у разі делегування Фондом відповідних повноважень як ліквідатора банку) інформує про це Фонд для розгляду питання щодо скасування відповідних відкритих торгів (аукціону) або продовження їх проведення з інформуванням про зміну суттєвих характеристик активу (майна) на сайті банку(ів) та веб-сайті Фонду, а також організатора відкритих торгів (аукціону) до дати проведення відкритих торгів (аукціону).

Під час розгляду справи встановлено, що Фонд повідомив на своїй офіційній сторінці в мережі Інтернет 11.02.2019 про ухвалення Великою Палатою Верховного Суду постанови від 05.02.2019 у справі № 826/2184/17 про визнання неправомірним віднесення Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТОБАНК» до категорії неплатоспроможних, наслідком чого стала втрата Фондом контролю над активами Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТОБАНК».

Проте дій щодо скасування продажу лоту № Б197СЕ40790 Фондом вчинено не було. Зокрема, 13.03.2019 були проведені електронні торги (аукціон) щодо лоту №Б197СЕ40790 що підтверджується, протоколом електронного аукціону № UА-ЕА-2019-02-06-00003 8-b

На сайті Ргоzоrrо.Sаlе та/або на сайті Державніторги.Онлайн інформація про винесення постанови Великої Палати Верховного Суду не розміщувалась.

Зазначене свідчить про те, що учасники торгів не знали всю об`єктивну інформацію про лот, що реалізовувався, на момент проведення торгів, яка могла вплинути на їх зацікавленість , щодо його придбання.

Принцип добросовісності - це загально правовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Також, в Постанові ВС від 04 вересня 2020 року у справі N 311/2145/19-ц зазначено, що розглядаючи поняття розумності та добросовісності як принципів здійснення суб`єктивних цивільних прав необхідно враховувати, що розумною є поведінка особи, яка діє у межах, не заборонених їй договором або актами цивільного законодавства. Виходячи із аналізу норм, закріплених у ЦК України, поняття "добросовісність" ототожнюється із поняттям "безвинність" і навпаки, "недобросовісність" із "виною". Такий висновок випливає із того, що за діяння, якими заподіяно шкоду внаслідок недобросовісної поведінки, може наступати відповідальність (наприклад, частина третя статті 39 ЦК України), а оскільки обов`язковим елементом настання відповідальності, за загальним правилом, є вина, то такі діяння є винними.

Посилання представника ПАТ АТ «ЗЛАТО», про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про наявність та зміст постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 25.10.2017 у справі № 826/2184/17 в якій було ухвалено постанову ВП ВС від 05.02.2019 про визнання неправомірним віднесення ПАТ «Златобанк» до категорії неплатоспроможних, спростовуються відкритими даними, що містяться в Єдиному реєстрі судових рішень відповідно до яких інформація про зазначене судове рішення заборонена для оприлюднення згідно з пунктом чотири частини першої статті 7 Закону України "Про доступ до судових рішень".

Таким чином, у ОСОБА_1 як на час виникнення спірних правовідносин, так і на теперішній час відсутня була можливість ознайомитись з такими судовими рішеннями.

З огляду на вищевикладене судова колегія вважає, що у спірних правовідносинах дії ОСОБА_1 стосовно наступної відмови в укладенні договору купівлі продажу були добросовісними та є підставою для звільнення його від відповідальності передбаченої п. 4 Положення щодо неможливості повернення гарантійного внеску.

Разом з тим, позивачем не зазначено таких порушень правил проведення торгів з реалізації майна Банку під час процедури ліквідації, щоб зробити висновок, що електронний аукціон є незаконним.

Судова колегія вважає, що саме по собі не надання Фондом інформації організатору відкритих торгів (аукціону) до дати проведення відкритих торгів (аукціону) про наявність судового рішення не є підставою для задоволення вимог ОСОБА_1 про визнання проведення торгів незаконним.

Крім цього, згідно листа ТОВ «Держзакупівлі.Онлайн» від 07.12.2020 сплачений ОСОБА_1 гарантійний внесок був перерахований двома частинами: у розмірі 134 282 грн 30 коп на рахунок AT «Златобанк» та у розмірі 40 747 грн 25 коп на рахунок ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик».

Вимоги ОСОБА_1 про визнання протиправним рішення Фонду стосуються всього лоту № F197GL40790, але підстави для визнання незаконним проведення торгів щодо майна ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик» позивачем не зазначені.

Тому, позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню частково, з ПАТ «ЗЛАТО» належить стягнути на користь позивача внесений ним гарантійний внесок у розмірі 134 282 (сто тридцять чотири тисячі двісті вісімдесят дві) гривні 30 копійок.

Вимоги, щодо стягнення з Фонду сплаченої ОСОБА_1 другої частини гарантійного внеску не підлягають задоволенню, оскільки такий внесок у розмірі 40 747,25 грн був перерахований на рахунок ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик».

Дані проте, що у спірних правовідносинах Фонд відповідає за зобов`язаннями ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик», що виникли після прийняття рішення про його ліквідацію, в матеріалах справи відсутні.

Враховуючи викладене, судова колегія доходить висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, з ухваленням нового судового рішення про часткове задоволення позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу в порядку ст. 141 ЦПК України.

Оскільки позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені на 76,7 % , стягненню з Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТО» на його користь підлягає судовий збір за подання позовної заяви у сумі 2183 грн 28 коп та за подання апеляційної скарги 3274 грн 92 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 367, 368, 374,375, 382 - 384 ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , яка діє в інтересах ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 23 березня 2023 року скасувати, ухваливши нове судове рішення.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Публічного акціонерного товариства «Златобанк» про визнання незаконним проведення відкритих торгів, визнання протиправним та скасування рішення і стягнення грошових коштів задовольнити частково.

Визнати недійсними результати електронного аукціону з реалізації активів (майна) лоту № F197GL40790 - нерухоме майно та основні засоби, а саме: 3-кімнатна квартира загальною площею 140,7 кв. м. в житловому будинку літ. «А-25», що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить АТ «ЗЛАТОБАНК», реєстраційний № НОМЕР_1 ; основні засоби ПАТ «КБ «ХРЕЩАТИК» у кількості 1258 одиниць (згідно з переліком, що викладений в Публічному паспорті активу)., оформлений протоколом № UA-EA-2019-02-06-000038-b від 13.03.2019.

Інші позовні вимоги ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТО» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) грошові кошти у розмірі 134282 (сто тридцять чотири тисячі двістівісімдесят дві) грн 30 коп сплачені за придбані активи.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «ЗЛАТО» () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) судовий збір за подання позовної заяви у сумі 2183 (дві тисячі сто вісімдесят три) грн 28 коп та за подання апеляційної скарги 3274 (три тисячі двісті сімдесят чотири) грн 92 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 26.10.2023.

Головуючий О. Ю. Тичкова

Судді О.В. Маміна

Н.П. Пилипчук