У Х В А Л А

Іменем України

24 жовтня 2023 року м.Київ

Деснянський районний суд міста Києва

під головуванням судді Бабко В.В.

за участю секретаря судового засідання Якименко А.І.

розглянувши в судовому засіданні клопотання представника відповідача - ОСОБА_1 про зловживання позивачем процесуальними правами в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про незаконне звільнення, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду перебуває вказана цивільна справа.

В ході розгляду справи через канцелярію суду «Електронний суд» представником відповідача - ОСОБА_1 було подане клопотання про зловживання позивачем процесуальними правами та на підставі ст. 44 ЦПК України, залишити позовну заяву без розгляду.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 вказане клопотання підтримав та просив задовольнити.

Позивачка ОСОБА_2 в судовому засіданні проти задоволення вказаного клопотання заперечувала, зазначаючи, що з її боку не було зловживання процесуальними правами.

Заслухавши пояснення учасників справи, які з`явились в судове засідання, дослідивши матеріали позовної заяви, суд приходить до висновку, що позивач своїми процесуальними правами не зловживав, з таких підстав.

ЄСПЛ застосовує положення, передбачене ч. 3 ст. 35 Європейської Конвенції з прав людини, де вказано, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на подання заяви.

Питання щодо наявності чи відсутності зловживання правом на подання заяви вирішується Судом у кожному конкретному випадку окремо. Проте, за загальним правилом, яке міститься у справі "Миролюбов та інші проти Латвії" (рішення від 15.09.2009), про зловживання правом у розумінні п. 3 ст. 35 Конвенції мова йде у тих випадках, коли поведінка заявника, яка явно не відповідає призначенню гарантованого Конвенцією права на звернення до Суду, порушує встановлений порядок роботи Суду або ускладнює належний перебіг розглядів справ. При цьому Суд наголошує, що визнання заяви неприйнятною з мотивів зловживання правом на подання заяви є винятковим процедурним заходом (пункти 62, 65).

Зловживання правом - це особливий вид правової поведінки, який полягає у використанні особою своїх прав у недозволені способи, що суперечать призначенню права, внаслідок чого завдаються збитки (шкода) суспільству, державі, окремій особі.

Стримування зловживання правом - це боротьба не з самою поведінкою, а з конкретними проявами правової поведінки, що завдають шкоди суспільству й особі.

ЄСПЛ визнає неприйнятними заяви, на підставі зловживання правом, якщо вони позбавлені серйозних підстав та є явно сутяжними, тобто повторюють зміст тих скарг, щодо яких судом раніше було прийнято рішення про їх неприйнятність. Зокрема, у справі "Філіс проти Греції" (рішення від 17.10.1996) Комісія встановила, що заявник уже неодноразово подавав скарги щодо аналогічних або пов`язаних одне з одним питань та відмітила, що такі дії є умисними, так як в багатьох випадках заявник був докладно проінформований особисто про дію Конвенції. Комісія стверджує, що вирішення низки необґрунтованих і сутяжних заяв обумовлюють непотрібну роботу, яка є несумісною з реальними функціями Суду та заважає їх здійсненню, а тому вказані вище дії заявника є зловживанням правом.

Нормами ст. 44 ЦПК України передбачено, що Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається. Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суду не надано належних та допустимих доказів, що позивачкою подано, а судами розглядаються декілька позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Також відсутні належні та достатні докази щодо маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями з боку позивачки.

Враховуючи, що судом не визнано зловживання позивачем процесуальними правами, вважаю, що підстави для вжиття заходів відповідно до ст. 44 ЦПК України та залишення позовної заяви ОСОБА_2 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про незаконне звільнення, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі без розгляду відсутні.

Керуючись Європейською Конвенцією з прав людини, статтею 44 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_1 про зловживання позивачем процесуальними правами в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Національної академії образотворчого мистецтва і архітектури про незаконне звільнення, скасування наказу про звільнення, поновлення на роботі - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 24.10.2023.

Суддя В.В. Бабко