Справа № 357/144/23
Провадження № 2/357/726/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" жовтня 2023 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі - головуючий суддя Цуранов А. Ю., при секретарі Іванова О. Р.

за участю:

позивач ОСОБА_1 ;

представник позивача адвокат Закаблук Л.О.;

відповідач ОСОБА_2 ,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому підготовчому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває вказана цивільна справа.

18.04.2023 ухвалою суду призначено судову будівельно-технічну експертизу у справі, провадження на час проведення експертизи зупинено.

У серпні 2023 на адресу суду від Незалежного інституту судових експертиз надійшов висновок експерта № 10184 від 31.07.2023.

23.08.2023 ухвалою суду поновлено провадження у справі та призначено підготовчий розгляд справи у відкритому судовому засіданні

24.10.2023 позивач та відповідач в судовому засіданні подали клопотання про затвердження мирової угоди, а також спільну мирову угоду у письмовому вигляді.

Також позивач і відповідач в судовому засіданні підтвердили укладання поданої мирової угоди, передачу на підставі мирової угоди коштів відповідачем та їх отримання позивачем, а також розуміють наслідки закриття провадження у справі.

При вирішенні вказаного клопотання сторін, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини сьомої статті 49 ЦПК України сторони можуть примиритися, у тому числі шляхом медіації, на будь-якій стадії судового процесу. Результат домовленості сторін може бути оформлений мировою угодою.

Відповідно до частини першої статті 207 ЦПК України мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

За своєю правовою природою мирова угода - це договір, який укладається сторонами з метою припинення спору, на умовах, погоджених сторонами, та є завершенням судового провадження, свідчить про врегулювання судового спору між сторонами.

Затверджена судом мирова угода за своєю правовою природою є правочином, який за загальними принципами цивільного законодавства має бути виконаний за правилами статей 509, 525, 526 ЦК України.

Визнанням мирової угоди суд засвідчує відповідність умов цієї угоди вимогам закону та дотримання балансу законних прав та інтересів сторін, дотримання вимог (принципу) справедливості судового рішення у спосіб визначений в умовах мирової угоди.

Цивільним процесуальним законом покладено на суд обов`язок під час визнання мирової угоди перевірити, чи не суперечать умови мирової угоди закону, чи не порушують такі умови права, свободи та інтереси інших осіб, чи не суперечать дії законного представника однієї із сторін мирової угоди інтересам особи, яку він представляє, чи мають представники сторін відповідні повноваження на укладення мирової угоди та роз`яснити сторонам наслідки визнання мирової угоди.

За положеннями пункту 1 частини п`ятої статті 207 ЦПК України якщо умови мирової угоди суперечать закону чи порушують права, свободи чи інтереси інших осіб, є невиконуваними, суд постановляє ухвалу про відмову у визнанні мирової угоди і продовжує судовий розгляд.

Таким чином, виходячи із змісту статті 207 ЦПК України, укладена в цивільному процесі мирова угода породжує права та обов`язки для осіб не тільки процесуальні, а й матеріальні. Тому мирова угода має матеріальний зміст, укладається сторонами, затверджується судом відповідно до вимог цивільного процесуального права, з урахуванням норм матеріального цивільного права.

Отже, обов`язковою умовою затвердження мирової угоди, укладеної між сторонами, в тому числі з виходом за межі предмета спору, є та умова, що така мирова угода не повинна порушувати прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб.

До такого правового висновку дійшов Верховний Суд при розгляді справи № 592/2651/20 в ухвалі від 21.04.2021 року.

З наявних в матеріалах справи доказів не вбачається про порушення прав та інтересів третіх осіб наданою на затвердження суду мировою угодою, а саме в частині переходу права власності на майно, що перебуває у спільній частковій власності сторін, тому суд вважає за можливе затвердити зазначену мирову угоду.

Згідно з приписами п. 5 ч. 1 ст. 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо сторони уклали мирову угоду і вона затверджена судом.

Зважаючи на предмет та підстави позову, аналізуючи зміст укладеної між позивачем та відповідачем мирової угоди, суд дійшов висновку про те, що сторони досягли поступок та компромісу щодо належного їм нерухомого майна, тому провадження у даній справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. 13, 207, 255, 260, 353 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про затвердження мирової угоди задовольнити.

Затвердити мирову угоду, укладену 24.10.2023 між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , на наступних умовах:

1. За належну на праві власності згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 26 серпня 2022 року ОСОБА_1 1/2 частку в 1/2 частині житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 ОСОБА_2 сплачує 23 000 доларів США ОСОБА_1 .

2. ОСОБА_2 сплачує 23 000 доларів США ОСОБА_1 під час підписання мирової угоди.

3. За ОСОБА_2 визнається право власності на 1/2 частку в 1/2 частині житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 , що належить згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 26 серпня 2022 року ОСОБА_1 .

4. Припинити право власності на належну на праві власності згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 26 серпня 2022 року ОСОБА_1 1/2 частку в 1/2 частині житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 .

5. Зміст ст. 179, 228 ЦПК України і наслідки затвердження мирової угоди судом сторонам роз`яснені.

6. Судові витрати по даній справі кожна із сторін бере на себе.

Провадження у справі - закрити.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Ухвала може бути оскаржена Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення (підписання).

Учасник справи, якому ухвала не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали.

Суддя А. Ю. Цуранов