БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 747/447/23 провадження № 2/361/3734/23
У Х В А Л А

«23» жовтня 2023 року м.Бровари Київської області

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Василишин В.О., розглянувши клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції у справі № 747/447/23 (провадження

№ 2/361/3734/23) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Талалаївська селищна рада Прилуцького району Чернігівської області як орган опіки та піклування про визначення місця проживання малолітньої дитини, надання дозволу на реєстрацію місця проживання малолітньої дитини без згоди батька,

в с т а н о в и в:

У провадженні Броварського міськрайонного суду Київської області перебуває вказана вище цивільна справа.

10 жовтня 2023 року представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням про проведення судового засідання у режимі відеоконференції. Необхідність проведення судового засідання у режимі відеоконференції мотивована територіальною віддаленістю суду від місця проживання представника позивача та введенням воєнного стану. Суд якому слід доручити проведення судового засідання у режимі відеоконференції є Талалаївський районний суд Чернігівської області.

Перевіривши клопотання, вважаю необхідним повернути його з огляду на наступні обставини.

Згідно з частинами першою та другою статті 60 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) представником у суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових відносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Отже, у цивільному процесуальному законі передбачені випадки, в яких представником у суді, окрім адвоката чи законного представника, може бути інша особа, яка має відповідну цивільну процесуальну дієздатність.

Стаття 19 ЦПК України визначає, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) справи про стягнення аліментів, збільшення їх розміру, оплату додаткових витрат на дитину, стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів, індексацію аліментів, зміну способу їх стягнення, якщо такі вимоги не пов`язані із встановленням чи оспорюванням батьківства (материнства); 4) справи про розірвання шлюбу; 5) справи про захист прав споживачів, ціна позову в яких не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За змістом правил пункту 1 частини шостої статті 19 ЦПК України справи, зазначені в ньому, є малозначними в силу властивостей, притаманних такій справі, виходячи з ціни пред`явленого позову та його предмета.

У справі, що розглядається, предметом є визнання місця проживання малолітньої дитини та надання дозволу на її реєстрацію без згоди батька.

Ухвалою суду від 06 вересня 2023 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.

Отже, з огляду на положення статті 60 ЦПК України, представляти інтереси позивача у даній справі може виключно адвокат.

Згідно з частиною четвертою 4 статті 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням про проведення судового засідання у режимі відеоконференції, при цьому повноваження як представника вона підтвердила довіреністю від 20 червня 2023 року, посвідченою директором Ніжинського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_4 , зареєстровану за

№ 02-11/281-23.

Доказів, які б свідчили, що Кошка А.Ю. є адвокатом, матеріали справи не містять.

З огляду на викладене приходжу до висновку про повернення клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 185ЦПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

З наведених обставин, клопотання ОСОБА_2 слід повернути, оскільки додані до нього матеріали не містять визначених частиною четвертою статті 62 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_2 представляти інтереси ОСОБА_1 .

Керуючись статтями 62, 185, 260 ЦПК України,

у х в а л и в:

Повернути ОСОБА_1 клопотання ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції у справі № 747/447/23 (провадження

№ 2/361/3734/23).

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятнадцятиденний строк з дня її постановлення.

Суддя В.О.Василишин