Провадження номер № 2/0186/552/23
Справа № 186/1313/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2023 року місто Першотравенськ.

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Янжули С.А.,

при секретарі - Лиман Н.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Першотравенську в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Першотравенського міського житлово-комунального підприємства, Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Державного підприємства "Сетам", про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

05 вересня 2023 року в провадження Першотравенського міського суду Дніпропетровської області надійшла позовна ОСОБА_1 до Першотравенського міського житлово-комунального підприємства, Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Державного підприємства "Сетам", про визнання права власності.

І. Стислий виклад позицій учасників справи.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що 03 липня 2017 року відбулися електронні торги з продажу гаражу загальною площею 42 м.кв за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер лоту 221196, переможцем став ОСОБА_1 , який придбав цей гараж за 20 200 гривень. Позивачу слід було сплатити на рахунок ДП "Сетам" 19 190 гривень за мінусом суми сплаченого гарантійного внесу в сумі 1 010 гривень. 05 липня 2017 року позивачем було перераховано вказану суму на рахунок відділу примусового виконання рішень УДВС ГУЮ у Дніпропетровській області (19 190 гривень). 17 липня 2017 року начальником відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області видано акт про проведені електронні торги лоту №221196 по вищевказаному гаражу, який раніше належав боржнику - Першотравенське МЖКП, на підставі рішення комісії Першотравенського МЖКП б/н від 01 березня 2007 року, дата вводу в експлуатацію 01 березня 2007 року. Згідно цього акту переможцем торгів став учасник - ОСОБА_1 , який придбав гараж за 20 200 гривень.

05 липня 2018 року був виданий технічний паспорт на даний гараж АДРЕСА_1 ОСОБА_1 , однак, відповідно до постанови державного нотаріуса Васильківської державної нотаріальної контори №307 від 01 квітня 2018 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на гараж, для визнання права власності в судовому порядку, оскільки право власності на вказане майно не зареєстроване.

Просить суд визнати за позивачем право власності на гараж загальною площею 42,0 м.кв, який розташований по АДРЕСА_1 , здійснити розподіл судових витрат.

Позивач та його представник - адвокат Крісак М.В. у судове засідання не з`явилися, остання надала заяву про розгляд справи в їх відсутність, позовні вимоги підтримує, просить їх задовільнити, судовий збір залишити за позивачем.

Представник відповідача - Першотравенського МЖКП в судове засідання не з`явився, надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що Першотравенське МЖКП дійсно обліковувало на балансі вищезазначене майно, яке було реалізоване ДП "Сетам" в рахунок погашення своєї заборгованості, за поданням відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби ГУЮ у Дніпропетровській області. Першотравенське МЖКП не повинно було здійснювати процедуру оформлення права власності на вказаний гараж, оскільки це майно належало територіальній громаді міста Першотравенська, тому не вбачає у своїх діях порушення прав позивача. Просить позов задовільнити частково в частині визнання права власності на гараж, а в частині розподілу судових витрат - відмовити. Судовий розгляд провести у їх відсутність.

Представники відповідачів - Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) та Державного підприємства "Сетам" в судове засідання не з`явилися, про дату розгляду справи повідомлені належним чином, відзив на позовну заяву у встановлений судом строк не надали, про причини неявки суд не сповістили, заяв про розгляд справи в їх відсутність не надходило.

ІІ. Заяви, клопотання. Інші процесуальні дії у справі.

Ухвалою Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 08 вересня 2023 року було відкрито провадження у цивільній справі та призначено справу до розгляду по суті за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи.

27 вересня 2023 року відповідач - Першотравенське МЖКП надало відзив на позовну заяву.

28 вересня 2023 року на адресу суду надійшли додаткові письмові пояснення представника позивача - адвоката Крісак М.В., в яких наголошено на тому, що на сьогодні загальний строк позовної давності, передбачений ст.257 ЦК України, продовжується на період воєнного стану і не є пропущеним позивачем, а тому, відсутні правові підстави для відмови у задоволенні позовних вимог у зв`язку із застосуванням наслідків спливу позовної давності.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Відповідно ч.2 ст.247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази.

Вивчивши доводи позову і матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

03 липня 2017 року відбулися електронні торги з продажу гаражу, загальною площею 42 м.кв за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер лоту 221196, переможцем став ОСОБА_1 , який придбав цей гараж за 20 200 гривень. Позивачу слід було сплатити на рахунок ДП "Сетам" 19 190 гривень, за мінусом суми сплаченого гарантійного внесу в сумі 1 010 гривень.

05 липня 2017 року позивачем було перераховано вказану суму на рахунок відділу примусового виконання рішень УДВС ГУЮ у Дніпропетровській області (19 190 гривень).

17 липня 2017 року начальником відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУЮ у Дніпропетровській області видано акт про проведені електронні торги лоту №221196 по вищевказаному гаражу, який раніше належав боржнику - Першотравенському МЖКП, на підставі рішення комісії Першотравенського МЖКП б/н від 01 березня 2007 року, дата вводу в експлуатацію 01 березня 2007 року. Згідно цього акту переможцем торгів став учасник - ОСОБА_1 , який придбав гараж за 20 200 гривень.

05 липня 2018 року був виданий технічний паспорт на даний гараж АДРЕСА_1 ОСОБА_1 .

Відповідно до постанови державного нотаріуса Васильківської державної нотаріальної контори №307 від 01 квітня 2018 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на гараж, для визнання права власності в судовому порядку, оскільки право власності на вказане майно не зареєстроване.

Позивачем доведено суду, що строк позовної давності для звернення до суду з даним позовом, ним не пропущений.

ІV. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

Статтею 328 ЦК України встановлено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Відповідно до ст.61 Закону України «Про виконавче провадження» реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено обороноздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.

Згідно ч.1 ст.650 ЦК України, особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Відповідно до ч.4 ст.656 ЦК України, до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Відповідно до п.1.1 «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року № 2831/5, електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Пунктами 4.10 та 8.10 «Порядку реалізації арештованого майна» передбачено, що після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагорода за організацію та проведення електронних торгів) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронних торгів (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведені електронні торги у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Акт про проведені електронні торги є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, у випадках, передбачених законодавством. У випадку придбання нерухомого майна документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, є свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, яке видається нотаріусом на підставі акта про проведені електронні торги.

Відповідно до п.5 ст.34 Закону України «Про нотаріат», нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії, зокрема видають свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів (аукціонів).

Згідно п.3.1 Глави 12 «Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, свідоцтво про придбання арештованого нерухомого майна з прилюдних торгів видається нотаріусам на підставі акта про проведені публічні торги, складеного державним виконавцем та затвердженого начальником відповідного відділу державної виконавчої служби або приватним виконавцем.

Як вбачається з доданих до позову доказів, ОСОБА_1 сплатив кошти за придбання вищевказаного майна, що підтверджується актом про проведені електронні торги від 17 липня 2017 року та квитанцією про сплату від 05 липня 2017 року.

Таким чином, різновидом договору купівлі-продажу є продаж майна на прилюдних торгах, сторонами якого є організатор торгів, як продавець та переможець торгів, як покупець, а його істотними умовами - предмет договору та покупна ціна.

Із правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду України від 11 лютого 2013 року у справі №6-174цс12 слідує, що виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, складання державним виконавцем за результатами їх проведення акту про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином.

Верховний Суд у постанові від 20.03.2019 року у справі № 751/11610/15-ц, вказав, що процедура реалізації нерухомого майна з прилюдних торгів завершується затвердженням начальником органу державної виконавчої служби акту, складеного державним виконавцем за результатами відповідних торгів, що є підставою для подальшої реєстрації прав на придбане майно.

У подібній справі Верховний Суд дійшов наступного висновку: «Ураховуючи, що видача переможцю прилюдних торгів свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів є посвідченням факту належності йому на праві власності майна, придбаного з прилюдних торгів, та зважаючи на відмову нотаріуса у видачі свідоцтв про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, що засвідчують його право власності на 1/2 частки житлового будинку з надвірними будівлями та земельної ділянки, суд першої інстанцій дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог позивача про визнання за ним права власності на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, а також 1/2 частку земельної ділянки, площею 0,0772 га, на підставі переліку документів, які безспірно підтверджують придбання ним зазначеного нерухомого майна з прилюдних торгів».

При цьому, згідно п.1 ч.1 ст.2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою актів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до частин 3, 4 ст.3 вказаного Закону речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 01 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації.

Будь-які дії особи, спрямовані на набуття, зміну або припинення речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, можуть вчинятися, якщо речові права на таке майно зареєстровані згідно із вимогами цього Закону, крім випадків, коли речові права на нерухоме майно, що виникли до 01 січня 2013 року, визнаються дійсними згідно з частиною третьою цієї статті, та у випадках, визначених статтею 28 цього Закону.

Таким чином, державна реєстрація речових прав не є підставою виникнення права власності, а лише підтверджує від імені держави факт набуття такого права, яке набувається на підставах, не заборонених законом.

Згідно ст.182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.

Відповідно до ч.1 ст.317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ст.321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Частиною 4 ст.334 ЦК України передбачено, що права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з моменту такої реєстрації.

Згідно статті 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Системний аналіз наведених положень свідчить про те, що набуття права власності на певні об`єкти передбачає наявність юридичного складу, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти. Відповідно до статті 1 першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенції), кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини під майном також розуміються майнові права.

Враховуючи викладене та те, що прилюдні торги відбулися і є чинними, відсутність реєстрації в Державному реєстрі нерухомого майна прав на спірний гараж за боржником, яка фактично передана позивачу у його власність, не спростовує факту придбання ним такого майна на підставах установлених законом, проте перешкоджає позивачу реалізувати своє право в позасудовому порядку, свідчить про порушення прав позивача, а тому позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Питання судових витрат суд вирішує на підставі ст.141 ЦПК України.

Оскільки позивач не просить суд стягнути з відповідачів судові витрати у вигляді судового збору, сплаченого ним при пред`явленні позову до суду, судовий збір у розмірі 1 073,60 гривень слід залишити за позивачем ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 182, 317, 321, 328, 334, 392 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 223, 258, 259, 264, 265, 273 ЦПК України, - суд

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Першотравенського міського житлово-комунального підприємства, Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), Державного підприємства "Сетам", про визнання права власності - задовільнити.

Визнати за ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на гараж, загальною площею 42,0 м.кв, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Судові витрати по справі залишити за позивачем - ОСОБА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається учасниками справи через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя: С.А.Янжула.