Справа № 147/454/23
Провадження № 2-п/147/3/23
УХВАЛА

19 жовтня 2023 року смт Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Натальчук О.А.,

із секретарем Свистун А.П.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в смт Тростянець заяву адвоката Мамчика Дмитра Олеговича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 18.05.2023 у цивільній справі №147/435/23,

в с т а н о в и в:

Представник відповідача, адвокат Мамчик Д.О., звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 18.05.2023 у цивільній справі №147/435/23 за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, мотивуючи тим, що відповідач не знав про наявність зазначеного позову до неї про стягнення боргу. Повісток, повідомлень про час розгляду справи не отримувала та не була присутня у судовому засіданні, а тому в повному обсязі не змогла захистити свої інтереси.

Про наявність оскаржуваного рішення ОСОБА_1 дізналася після арешту її рахунків, та в подальшому 31.08.2023 в Автоматизованій системі виконавчого провадження виявила копію даного рішення та ознайомилась з ним. Відповідач вважає, що дане рішення було постановлено з порушенням норм матеріального та процесуального права на підставі неповного дослідження доказів і без урахування усіх обставин, що мають значення для судового розгляду.

У зв`язку з чим просить поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та скасувати заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 18.05.2023 у цивільній справі №147/454/23.

17.10.2023 через канцелярію суду від представника позивача АТ КБ «Приватбанк» Меркулової В.В. надійшов відзив на заяву про перегляд заочного рішення, в якому вона просить відмовити у задоволенні заяви відповідачки, так як останньою не надано доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, її представник, адвокат Мамчик Д.О., подав заяву про розгляд справи без участі заявника. Заявлені вимоги підтримав та просив задовольнити.

Представник позивача АТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з`явилася, подала заяву про відкладення розгляду справи.

Заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

За таких обставин, враховуючи те, що представник АТ КБ «Приватбанк» висловив свою письмову позицію у відзиві, який надійшов до суду 17.10.2023, суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи.

З урахуванням вимог ч.2 ст. 247 ЦПК України у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали зазначеної справи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 288 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Ст.284 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Відповідно до вимог ч.3,4 ст.287 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою: залишити заяву без задоволення; скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ч.1 ст.288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та(або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.128 ЦПК України, судова повістка разом із розпискою надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур`єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (ч.1 ст.8 Конституції України).

Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права відповідно до ч.1 ст.129 Конституції України.

Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Одним з елементів верховенства права є дотримання прав людини, зокрема права сторони спору на представлення її позиції та права на справедливий судовий розгляд (пункти 41 і 60 Доповіді «Верховенство права», схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні, м. Венеція, 25-26 березня 2011 року).

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитись у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права частиною спільної спадщини Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» [ВП] (Brumarescu v. Romania) [GC], заява № 28342/95, пункт 61, ЄСПЛ 1999-VII). Юридична визначеність передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішень. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного розгляду справи та її нового вирішення. Повноваження судів вищих інстанцій щодо перегляду мають здійснюватися для виправлення судових помилок та недоліків правосуддя, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен розглядатись як прихований засіб оскарження, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для повторного розгляду. Відступ від цього принципу може бути виправданим лише коли він обумовлений особливими та непереборними обставинами (див. рішення заява № 52854/99, пункт 52, ЄСПЛ 2003-IX).

Заочне провадження є додатковою гарантією позивачеві від зловживання відповідачем процесуальними правами, усунення причин затягування процесу, дотримання судами строків розгляду справи. Проте в окремих випадках розгляд справ у порядку заочного провадження не спрощує, а ускладнює процес та дає відповідачу можливість його затягнути, оскільки він має право на скасування заочного рішення судом, який його ухвалив, після чого справа розглядається в загальному порядку.

Отже, дотримання судами процесуального законодавства при ухваленні та перегляді заочного рішення є визначальним з точки зору виконання інститутом заочного провадження своєї мети сприяти ефективному та оперативному здійсненню правосуддя.

Обґрунтовуючи підстави для перегляду заочного рішення, представник відповідача вказує, що ОСОБА_1 не отримувала копії позовної заяви з додатками та жодної судової повістки, в якій її було б повідомлено про дату, час та місце проведення підготовчого засідання. Крім того, відповідач не отримувала рішення суду після його ухвалення, а дізналася про нього лише після накладення арешту на її рахунки.

Як вбачається з матеріалів справи, повідомлення про розгляд справи відповідачу було направлено та повернуто без вручення з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

Так, згідно до правової позиції викладеної у Постанові Великої Палати Верховного суду від 12.02.2019 справа № 906/142/18 у п. 47, що перевіряючи дотримання судом апеляційної інстанції норм процесуального права, Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що приписи ГПК України не дозволяють дійти висновку, що повернення ухвали суду про призначення розгляду скарги з вказівкою причини повернення: "інші причини, що не дали змоги виконати обов`язки щодо пересилання поштового відправлення" є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи. Повернення із вказаної причини не свідчить ні про відмову сторони від одержання відправлення, ні про її незнаходження за адресою, повідомленою суду.

Подібна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі N 752/11896/17.

Так, у пунктах 47, 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17-ц(провадження № 14-507цс18, ЄДРСРУ № 78977546 ) вказано, що приписи ЦПК України як на момент ухвалення заочного рішення, так і на момент розгляду справи Великою Палатою Верховного Суду не дозволяють дійти висновку, що повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» є доказом належного інформування відповідача про час і місце розгляду справи. Окрім того, за змістом висновків Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду повернення повістки про виклик до суду з вказівкою причини повернення «за закінченням терміну зберігання» не свідчить про відмову сторони від одержання повістки чи про її незнаходження за адресою, повідомленою суду (пункт 31 постанови від 20 червня 2018 року у справі № 127/2871/16-ц).

Аналогічні висновки зазначені й у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 лютого 2019 року по справі № 369/2744/15-ц, провадження № 61-16608св18 (ЄДРСРУ № 80079800).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення, так як відсутні підтвердження отримання заявником, або відмови в його отриманні заочного рішення суду від 18.05.2023 по справі №147/454/23.

Окрім того, суд вважає слушними доводи представника відповідача про те, що остання не була належним чином повідомлена про дату, час та місце проведення судового засідання у справі, а відтак була позбавлена можливості подати відзив на позов та висловити свої заперечення проти вимог АТ КБ «Приватбанк».

Також варто зазначити, що заочне рішення суду це рішення суду, яке може бути ухвалене у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином був повідомлений про судовий розгляд, і від якого не надійшло інформації про причини неявки до суду, або зазначені ним причини визнані судом неповажними, а також за умови, що позивач не заперечує проти заочного вирішення справи.

Тобто позивач, будучи обізнаний про право відповідача, у разі ухвалення заочного рішення, на звернення із відповідною заявою про його перегляд та скасування, що узгоджується із принципами викладеними ЄСПЛ, згідно п.п. 22-29 рішення ЄСПЛ у справі від 28.03.2006 року «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим.

Тим не менше право доступу до суду не може бути обмеженим таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями. При цьому правила регулювання строків мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані. У той же час такі правила в цілому або їх застосування не повинні перешкоджати сторонам використовувати доступні засоби захисту.

Враховуючи викладене, та встановивши, що відповідач не з`явилася в судове засідання та не повідомила про причини неявки, а докази, на які вона посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи, заочне рішення підлягає скасуванню, а справа призначається до розгляду.

У клопотанні 19.10.2023 представник АТ КБ «Приватбанк» Рудич І.Р. просила про участь у даній справі в режимі відеоконференції, оскільки представник банку зацікавлений в тому, щоб засідання відбулося. Найближчі суди до яких може прибути представник банку Вінницький міський суд Вінницької області, Господарський суд Вінницької області або Вінницький районний суд Вінницької області.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 212 ЦПК України, учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою; суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом..

Згідно ст. 2 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Під час створення заявки на бронювання майданчиків через онлайн систему ВКЗ на призначену дату та час судового засідання, а саме: на 11 год. 00 хв. 16.11.2023 встановлено, що у Вінницькому міському суді Вінницької області наявний вільний майданчик для розгляду даної справи в режимі відеоконференції.

Таким чином, оскільки процесуальне право на участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції передбачено законом, зважаючи на введення на території України воєнного стану, з метою дотримання принципу розумності строків розгляду справи, враховуючи те, що представники позивача мають можливість прийняти участь у даній справі в режимі відеоконференції з приміщення Вінницького міського суду Вінницької області, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання та ухвалити рішення про здійснення дистанційного судового провадження у даній справі, а саме у режимі відеоконференції між Тростянецьким районним судом Вінницької області та Вінницьким міським судом Вінницької області.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 2, 128, 212, 247, 260, 287, 288 ЦПК України, суд -

постановив:

Поновити представнику відповідача - адвокату Мамчику Дмитру Олеговичу пропущений строк на подання заяви про перегляд заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 18.05.2023 у цивільній справі №147/435/23.

Заяву адвоката Мамчика Дмитра Олеговича, який діє в інтересах ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 18.05.2023 у цивільній справі №147/435/23 - задовольнити.

Заочне рішення Тростянецького районного суду Вінницької області від 18.05.2023 у цивільній справі №147/454/23 за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, скасувати.

Призначити справу до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та проводити судове засіданні 16.11.2023 об 11.00 год., про що повідомити учасників справи.

Судове засідання, призначене об 11.00 год. 16.11.2023 здійснювати у дистанційному режимі відеоконференції між Тростянецьким районним судом Вінницької області та Вінницьким міським судом Вінницької області, що розташований за адресою: вулиця Грушевського, 17, м.Вінниця, за участі представника АТ КБ «Приватбанк» - Рудич Ірини Романівни

В подальшому розгляд цивільної справи №147/454/23 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у режимі відеоконференції між Тростянецьким районним судом Вінницької області та Вінницьким міським судом Вінницької області.

Копію ухвали направити до Вінницького міського суду Вінницької області для виконання.

Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксувати за допомогою технічних засобів відеозапису.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. НАТАЛЬЧУК