Заводський районний суд м. Запоріжжя
Провадження №: 2/332/803/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2023 р. м. Запоріжжя

Заводський районний суд м. Запоріжжя в складі:

головуючого судді Ретинської Ю.І.,

за участю секретаря судового засідання Божко В.О.,

розглянувши у судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Гуляйпільської міської територіальної громади в особі Гуляйпільської міської ради, треті особи: приватний нотаріус Кияниця Надія Володимирівна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті його матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування заяви позивач вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається з земельної ділянки загальної площею 5,7163 га, розташована на території Дорожнянської сільської ради Гуляйпільського району Запорізької області. За життя ОСОБА_3 обіцяла подарувати вказану земельну ділянку його синові, її онукові - ОСОБА_2 25.01.2023 під час перегляду старого фотоальбому матері, який він забрав собі після її смерті, в фотоальбомі виявив заповіт від 08.07.2016, яким мати заповіла йому належну їй земельну ділянку. 03.02.2023, звернувшись до приватного нотаріуса щодо оформлення своїх спадкових прав, він отримав повідомлення нотаріуса про відмову у видачі йому свідоцтва про право на спадщину на вищевказане спадкове майно, у зв`язку з тим, що ним пропущений шестимісячний строк для прийняття спадщини. При цьому йому було рекомендовано звернутися до суду з позовом про надання додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері . Позивач вважає, що пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки не був обізнаний про наявність заповіту на його ім`я.

Ухвалою Заводського районного суду м. Запоріжжя від 13.04.2023 відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження.

В судове засідання позивач не з`явився, подав заяву, про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, подав клопотання про розгляд справи без участі відповідача, проти задоволення позовних вимог не заперечує.

Третя особа - приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округ Кияниця Н.В. у судове засідання не з`явилася, подала заяву про розгляд справи без її участі.

Третя особа - ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Згідно ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову, якщо визнання відповідачем позову не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, а в силу ч. 3 ст. 211 цього Кодексу особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності; якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.

За таких обставин, суд розглядає справу за відсутності учасників справи на підставі наявних у суду матеріалів, при цьому, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть, видане 29.10.2021 Запорізьким відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Запорізькому районі Запорізької області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції ( м. Дніпро), серія НОМЕР_1 ( а.с. 16).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на спадкове майно.

08.07.2016 ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений приватним нотаріусом Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Карташовою Т.М., згідно якого земельну ділянку загальної площею 5,7163 га, розташовану на території Дорожнянської сільської ради Гуляйпільського району Запорізької області, надану для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, кадастровий номер :03:002:0012 заповіла ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується заповітом від 08.07.2016, реєстровий №3717, витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 08.07.2016, №44403401 ( а.с. 12-13).

Позивач є сином ОСОБА_3 . Факт родинних відносин підтверджується Витягом з Державної реєстрації актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу (а.с. 86).

Відповідно до інформації, наданої Департаментом реєстраційних послуг ЗМР від 01.02.2023 №04-07/3/881 за адресою АДРЕСА_1 була зареєстрована ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з 08.12.2009 по 14.12.2021 ( померла ІНФОРМАЦІЯ_1 ). разом з нею на день смерті зареєстровані особи відсутні ( а.с. 14).

Згідно з повідомленням приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Кияниці Н.В. від 03.02.2023 №40/01-16, відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої ОСОБА_3 , в зв`язку з тим, що позивачем було пропущено строк для прийняття спадщини ( а.с. 11).

З наданого приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Кияницєю Н.В. повідомленням від 31.07.2023 №358/01-16, вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 не заводилась, на письмову заяву ОСОБА_1 щодо прийняття спадщини, останньому було видано повідомлення, що строк прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 ним було пропущено та запропоновано звернутися до суду для встановлення додаткового строку на прийняття спадщини ( а.с. 73).

Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Враховуючи наведені приписи, граничним строком для подання заяви про прийняття спадщини було 29.04.2022.

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.

Відповідного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.

В обґрунтування причин поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивач зазначає про його необізнаність про наявність заповіту на його ім`я.

Разом з тим, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався.

Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята Постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».

З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».

Так, п. 3 постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини. (був виключений постановою КМУ від 9 травня 2023 р. № 469)

Разом з тим, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив наступний висновок, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст.ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Отже, виходячи із вказаної правових висновків щодо застосування норм права, які відповідно до вимог ч. 4 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» є обов`язковими для застосування, позивач, звернувшись 03.02.2023 до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , пропустив шестимісячній строк, встановлений чинним законодавством, для прийняття спадщини, з поважних причин і має право на звернення до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Відповідно до п. 6 ч. 1ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Введення воєнного стану на території України, необізнаність позивача про наявність заповіту на його ім`я, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачу здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Наявність цих обставин свідчить про те, що у нього були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення йому додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 258, 259, 264-265, 268 ЦПК України, суд -

В И Р I Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Гуляйпільської міської територіальної громади в особі Гуляйпільської міської ради, треті особи: приватний нотаріус Кияниця Надія Володимирівна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_2 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Запорізького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення, через Заводський районний суд м. Запоріжжя.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ю.І. Ретинська