Єдиний унікальний номер 317/2545/23
Провадження № 2-о/317/697/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року м. Запоріжжя

Запорізький районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Сакояна Д.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Сакояна Д.І. у цивільній справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Запорізького районного суду Запорізької області перебуває цивільна справа за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

23.10.2023 до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про відвід судді Сакояну Д.І. Заява вмотивована тим, що 06.10.2023 суддя, незважаючи на сигнали повітряної тривоги, продовжував вести судове засідання, чим наражав усіх на небезпеку. Відповідач вважає, що суддя має особисту зацікавленість у результатах розгляду провадження, можливо мав чи має поза процесуальне спілкування з позивачем чи представником позивача.

Дослідивши доводи заяви, суд вважає заяву про відвід необґрунтованою з наступних міркувань.

За положеннями ст. 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Питання про відвід вирішується невідкладно.

Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Питання про відвід вирішується невідкладно.

Суд вирішує питання про відвід судді без повідомлення учасників справи.

За приписами ч. 1 ст. 36 ЦПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.

За змістом частини другої цієї статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до положення ч. 4 ст. 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу.

Поняття інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, є оціночним, законодавчо не визначеним, та може включати будь-які обставини, які можуть викликати у суду або у сторін сумніви у неупередженості судді.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

Відповідачем ОСОБА_1 не надано доказового підтвердження особистої зацікавленості судді у результатах розгляду справи. Бездоказовими є й посилання відповідача на наявність позапроцесуального спілкування судді із представником позивача.

Щодо проведення судового засідання під час сигналу повітряної тривоги, суд враховує наступне.

Цивільний процес детально врегульований Цивільним процесуальним кодексом України. Так, стаття 217 ЦПК України визначає, що у призначений для розгляду справи час головуючий відкриває судове засідання та оголошує, яка справа розглядатиметься. Секретар судового засідання доповідає суду хто з учасників судового процесу з`явився в судове засідання, хто з учасників судового процесу бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, чи повідомлено тих учасників судового процесу, хто не з`явився, про дату, час і місце судового засідання у порядку, передбаченому цим Кодексом. З оголошенням головуючим судового засідання відкритим розпочинається розгляд справи по суті. Головуючий встановлює особи тих, хто бере участь у судовому засіданні, а також перевіряє повноваження представників.

Надалі, відповідно до ст. 220 ЦПК України, головуючий оголошує склад суду, а також прізвища експерта, перекладача, спеціаліста, секретаря судового засідання і роз`яснює учасникам справи право заявляти відводи, після чого, відповідно до ст. 221 ЦПК України, з`ясовує обізнаність учасників справи з їхніми правами та обов`язками та роз`яснює їх у разі необхідності, крім випадків, коли учасника справи представляє адвокат.

Лише після цього головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Сигнал повітряної тривоги не є безумовною підставою для відкладення судового засідання або оголошення в ньому перерви.

Всупереч встановленій Цивільним процесуальним кодексом України процедурі, відповідач, не чекаючи відповідної стадії, коли він зможе заявити необхідне клопотання, перешкоджаючи головуючому, намагався довести свою позицію щодо неприпустимості проведення судового засідання під час повітряної тривоги. Такі дії відповідача є порушенням порядку у судовому засіданні.

У кінцевому рахунку у судовому засіданні була оголошена перерва для складання відповідачем заяви про відвід, оскільки відповідач замість того, щоб дочекатись відповідної стадії цивільного процесу і висловити свою точку зору з приводу можливості проведення судового засідання під час сигналу повітряної тривоги, вирішив скористатись своїм правом на відвід головуючому.

При цьому відповідачем не враховані ані вищенаведені приписи цивільного процесуального законодавства, ані приписи ст. 43 ЦПК України, яка передбачає, що сторони мають право, а не обов`язок брати участь у судових засіданнях. Також суд враховує й те, що відповідач на власний розсуд з`явився до Ленінського районного суду м. Кіровограда та приймав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, хоча на час початку судового засідання лунав сигнал повітряної тривоги.

За вказаних обставин відвід судді є необґрунтованим.

Дійшовши висновку про необґрунтованість відводу, суд, відповідно до ч. 3 ст. 40 ЦПК України, передає заяву про відвід до канцелярії суду для визначення в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК складу суду, уповноваженого вирішувати питання про відвід судді.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 36-40 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованим відвід судді Сакояна Д.І., заявлений позивачем ОСОБА_1 .

Передати заяву про відвід до канцелярії суду для визначення в порядку ч. 1 ст. 33 ЦПК України складу суду, уповноваженого вирішувати питання про відвід судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.І. Сакоян