МАЛИНОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ
Справа №398/1964/23
Пр. № 2/521/4526/23
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2023 року м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси в складі:

головуючого - судді Сегеди О.М.

при секретарі - Замниборщ А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом,

встановив:

У квітні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з зазначеним позовом до ОСОБА_2 , посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їх мати ОСОБА_3 , після смерті якої відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло від 23 січня 1995 року.

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є вони, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , рідні діти померлої. Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає.

Вказував, що після смерті ОСОБА_3 він не прийняв спадщину, оскільки на час її смерті територія Херсонської області перебувала під ударами збройних сил росії. У перший день вторгнення, 24 лютого 2022 року, російська армія перейшла адміністративний кордон Херсонської області з анексованим Кримом та розпочала окупацію регіону. На початку березня Збройні сили України втратили контроль над обласним центом містом Херсон; російськи війська окупували практично всю територію області. Місто Херсон перебувало під окупацією до листопада 2022 року. Державні органи України не функціонували належним чином на окупованих територіях.

Вказував, що 24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російською федерації проти України, Указом Президента України №64/2022 було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжується Указами Президента України до теперішнього часу.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» від 24 червня 2022 року №719 були внесені зміни до постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану від 28 лютого 2022 року №1164, підпунктом 3 якої встановлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Позивач звернув увагу на те, що перебіг відповідного строку за вже відкритою спадщиною було зупинено з 06 березня 2022 року (включно), в день набрання чинності постановою КМУ від 06 березня 2022року №209 «Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164», якою постанову було доповнено пунктом 3.

З урахуванням останніх змін пунктом 3 Постанови було встановлено граничний строк зупинення перебігу такого строку 4 місяці. Таким чином, для спадщини, 6-місячний строк для прийняття якої не сплинув до набрання чинності п.3 Постанови або яка відкрилася під час дії воєнного стану, строк для прийняття (відмови від) спадщини становитиме 10 місяців. При цьому строк для прийняття (відмови від) спадщини, яка відкрилася під час дії воєнного стану, може бути меншим ніж 10 місяців у разі припинення або скасування воєнного стану.

Стверджував, що у нього існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку, оскільки на момент смерті спадкодавця він проживав на тимчасово окупованій території України в м. Херсон, і нотаріуси тривалий час не приймали відвідувачів та не працювали, та були закриті відповідні реєстри, що позбавляло нотаріусів можливості перевірки необхідної інформації, в тому числі щодо чинності реєстрації прав власності спадкодавця, актів цивільного стану , щодо підтвердження чи то спростування місця реєстрації спадкодавця. Крім того, оскільки м. Херсон та Херсонська область були тимчасово окупованими територіями будь-які державні органи України не працювали.

Вказував, що тільки в березні 2023 року він отримав можливість звернутися до приватного нотаріуса Олександрійського районного нотаріального округу Кіровоградської області Стенюхіної І.В. із заявою про прийняття спадщини після смерті матері, але листом від 31 березня 2023 року №65/01-16 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки він пропустив десятимісячний строк для прийняття спадщини та на момент смерті не був зареєстрований разом з померлою, а також роз`яснено необхідність його поновлення в судовому порядку.

Також, у даному листі було вказано про відсутність заведеної спадкової справи до майна померлої.

Позивач вважає, що причини пропуску встановленого законом строку для прийняття нею спадщини є поважними, тому посилаючись на вище викладені обставини, просив суд визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Херсоні, терміном в три місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 24 квітня 2023 року вищевказану цивільну справу було передано до Малиновського районного суду м. Одеси за підсудністю (а.с. 26).

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями Малиновського районного суду м. Одеси від 29 червня 2023 року справу було передано на розгляд судді Сегеді О.М.

Справа отримана суддею 30 червня 2923 року.

Ухвалою суду від 30 червня 2023 року справа була прийнята до розгляду та призначено підготовче судове засідання ( а.с. 26).

Позивач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про підтримання позовних вимог, та просив суд розглянути справу за його відсутність (а.с. 51).

Відповідач у судове засідання не з`явився, надав до суду заяву згідно якої визнав позовні вимоги та просив суд розгляд справи провести у його відсутність, (а.с. 34).

Згідно ч. ч. 3, 4 ст. 200 ЦПК України, за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем. Ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 206 ЦПК України, відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Оскільки відповідач на стадії підготовчого провадження звернувся до суду із заявою, в якій зазначав про визнання позовних вимог, тому суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, в зв`язку з чим є підстави для ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення по справі.

У разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Суд вважає, що спірні правовідносини, які виникли між сторонами, регулюються розділом третім главою 84 книги шостої ЦК України, тому при винесенні рішення суд застосовує норми матеріального права, якими регулюються правовідносини, які виникли між сторонами.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 13).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина у вигляді 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 , яка належала померлій на праві власності на підставі свідоцтва про право власності на житло від 23 січня 1995 року (а.с. 10-11).

Спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , рідні діти померлої, що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 9).

Інших спадкоємців ні за законом, ні за заповітом немає.

Судом встановлено, що після смерті ОСОБА_3 , позивач не мав можливості прийняти спадщину, оскільки на час смерті померлої, територія Херсонської області перебувала під ударами збройних сил росії. У перший день вторгнення, 24 лютого 2022 року, російська армія перейшла адміністративний кордон Херсонської області з анексованим Кримом та розпочала окупацію регіону. На початку березня Збройні сили України втратили контроль над обласним центом містом Херсон; російськи війська окупували практично всю територію області. Місто Херсон перебувало під окупацією до листопада 2022 року. Державні органи України не функціонували належним чином на окупованих територіях.

24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією російською федерації проти України Указом Президента України №64/2022 було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжується Указами Президента України до теперішнього часу.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану» від 24 червня 2022 року №719 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану від 28 лютого 2022 року №1164.

Підпунктом 3 Постанови установлено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

Перебіг відповідного строку за вже відкритою спадщиною було зупинено з 06 березня 2022року (включно), в день набрання чинності постановою КМУ від 06 березня 2022року №209 «Деякі питання державної реєстрації в умовах воєнного стану та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 року №164», якою постанову було доповнено пунктом 3.

З урахуванням останніх змін п.3 Постанови встановлено граничний строк зупинення перебігу такого строку 4 місяці. Таким чином, для спадщини, 6-місячний строк для прийняття якої не сплинув до набрання чинності п.3 Постанови або яка відкрилася під час дії воєнного стану, строк для прийняття (відмови від) спадщини становитиме 10 місяців. При цьому строк для прийняття (відмови від) спадщини, яка відкрилася під час дії воєнного стану, може бути меншим ніж 10 місяців у разі припинення або скасування воєнного стану.

Отже, у позивача існували перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини в межах встановленого законом строку, оскільки на момент смерті спадкодавця він проживав на тимчасово окупованій території України в м. Херсон, і нотаріуси тривалий час не приймали відвідувачів та не працювали.

Крім того, були закриті відповідні реєстри, що позбавляло нотаріусів можливості перевірки необхідної інформації, в тому числі щодо чинності реєстрації прав власності спадкодавця, актів цивільного стану, щодо підтвердження чи то спростування місця реєстрації спадкодавця.

Також, оскільки м. Херсон та Херсонська область були тимчасово окупованими територіями будь-які державні органи України не працювали.

З матеріалів справа вбачається, що в кінці 2022 року позивач отримав можливість покинути місце своєї реєстрації та проживання у м. Херсоні та переїхати в м. Олександрія, Кіровоградської область, де 18 січня 2023 року був взятий на облік внутрішньо переміщеної особи за адресою: АДРЕСА_2 , а 18 січня 2023 року отримав довідку від 18 січня 2023 року №3505- про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а.с. 7, 8).

Встановлено, що 31 березня 2023 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Олександрійського районного нотаріального округу Кіровоградської області Стенюхіної І.В. із заявою про прийняття спадщини (а.с. 12).

Листом приватного нотаріуса Олександрійського районного нотаріального округу Кіровоградської області Стенюхіної І.В., позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та роз`яснено про необхідність його поновлення в судовому порядку (а.с. 12).

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Згідно з частинами 1, 2 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

Згідно з ч.1ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (стаття 1272 ЦК України).

Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її (частина перша статті 1272 ЦК України).

Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Позивач, як спадкоємець за законом, має право на спадщину, тому має право на звернення до суду з зазначеними вимогами.

Аналіз вищезазначеної норми закону свідчить про те, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім`єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Зі змісту п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вбачається, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини. При цьому необхідно керуватися тим, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкодавця на вчинення цих дій.

За таких обставин суд прийшов до висновку, що строк для прийняття спадщини позивач пропустив з поважної причини.

Вказані обставини свідчать про існування для позивача об`єктивних труднощів для своєчасного звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Крім того, суд враховує, що відповідач не заперечував проти задоволення позову, а тому у відповідності до ч.1 ст. 81ЦПК України зазначені обставини не підлягають доказуванню.

Стаття 3 ЦПК України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відмова від права на звернення до суду за захистом є недійсною.

Згідно ст. 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном.

З огляду на викладене, суд вважає, що зібрані у справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи та належна оцінка доказів вказують на наявність підстав для задоволення позову про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд також вирішує питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Судовий збір по справі складає 1073,60 грн., які повністю сплачено позивачем при зверненні до суду (а.с. 3, 4).

Керуючись ст. ст. 15, 16, 1216, 1261, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, ст. ст. 12, 13, 81, 259, 264, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_1 виданий 16 вересня 1997 року Суворовським РВ УМВС України в Херсонській області, РНОКПП НОМЕР_2 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , додатковий строк на подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Херсоні, протягом трьох місяців з дня набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 17 жовтня 2023 року.

Суддя: О.М. Сегеда