Справа № 204/2939/23
Провадження № 2-п/204/37/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2023 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Черкез Д.Л.

за участю секретаря судового засідання Романюк М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2023 року по цивільній справі № 204/2939/23 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

10 жовтня 2023 року до суду надійшла заява відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2023 року по цивільній справі № 204/2939/23 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. В обґрунтування заяви зазначено, що 27 червня 2023 року Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська було ухвалено заочне рішення по цивільній справі № 204/2939/23 про стягнення заборгованості, згідно якого позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 були задоволені, стягнуто з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором б/н від 05 березня 2007 року у розмірі 61 400,95 грн. Вирішено питання про судові витрати. Вважає рішення незаконним, а тому таким, що підлягає скасуванню, з призначенням справи до розгляду в загальному порядку, виходячи з наступного. Причиною того, що відповідач не приймала участь в судових засіданнях, є те, що вона не отримувала судові повістки. Як вбачається з матеріалів справи, в ній немає жодного доказу про те, що відповідачка дійсно була обізнана про дату та час судового засідання. Отже, суд ухвалив рішення без доказів про належне повідомлення відповідача. Відповідно до ч. 1 ст. 281 ЦПК, про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Разом з тим, в матеріалах справи відсутня ухвала суду про розгляд справи в заочному порядку. Таким чином, підстав для ухвалення заочного рішення не було. Крім того, відповідач не впевнена, що підписувала анкету-заяву. У зв`язку з тим, що відповідач не впевнена, що підписувала анкету-заяву, є підстави для дослідження оригіналу цього письмового доказу, який має бути витребуваний судом. Відсутність оригіналу кредитного договору унеможливлює виникнення між сторонами кредитних правовідносин (та взагалі договірних), що є підставою для відмови в позові. Також, позивачем не надано доказів отримання відповідачем кредитних карток, які дозволяють використовувати кредитні кошти. Як вбачається з довідки, з 2006 року по 2014 року позивачем було видано відповідачу 3 кредитних картки. Разом з тим, матеріали справи не містять будь-яких доказів, які б свідчили про те, що відповідач їх отримувала (будь-який документ з її підписом про отримання кредитної картки/карток). Більш того, Банк звернувся до суду з пропуском строку позовної давності. Вважає, що розрахунок заборгованості є неправильним. Як вбачається з тексту позовної заяви, розмір заборгованості по кредиту обґрунтовується позивачем із посиланням на Умови, Правила, та Тарифи, в яких встановлюються розмір процентів по кредиту, штрафи тощо. Ці документи є в матеріалах справи. Разом з тим, вони не підписані відповідачем. Умови, Правила та Тарифи не є складовою частиною кредитного договору, а тому не можуть бути застосовані для обґрунтування розміру заборгованості. Анкета-заява не містить жодних умов щодо сплати відсотків штрафів тощо. Вона навіть не містить суму кредитного ліміту. Враховуючи викладене, позивач не мав права нараховувати відсотки, штрафи, комісії тощо. Як вбачається з розрахунку заборгованості за період з 2019 р. по 2023 р.р. відповідачем було сплачено 28 400,68 грн. пені. Разом з тим, позивач не мав права утримувати зазначені кошти в якості пені, адже сплата пені не передбачена Анкетою-заявою. З огляду на вищенаведені обставини, заявник звернувся до суду з даною заявою, в якій просить скасувати заочне рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2023 року у цивільній справі № 204/2939/23 за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, справу призначити до розгляду в загальному порядку.

Відповідач та його представник у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, у заяві про перегляд заочного рішення просили розглянути заяву за їх відсутності.

Представник позивача ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд заяви про перегляд заочного рішення без його участі, заяву просив залишити без задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про дату, час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, дослідивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та зазначеної вище цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Частина 1 статті 81 ЦПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи 27 червня 2023 року Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська було ухвалено заочне рішення по цивільній справі № 204/2939/23 про стягнення заборгованості, згідно якого позовні вимоги Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 були задоволені, стягнуто заборгованість за кредитним договором № б/н від 05 березня 2007 року у розмірі 61 400,95 грн. (шістдесят одна тисяча чотириста гривень, 95 копійок), яка є заборгованістю за тілом кредиту, а також стягнуто судовий збір у розмірі 2 684,00 грн.

Відповідно до ст. 284 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Згідно положень ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання та (або) неповідомлення їх суду, а також причин неподання відзиву, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно ч. 1 ст. 288 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суд виходить з того, що підставами скасування заочного рішення є поважність причин неявки в судове засідання відповідача, та наявність істотних доказів по справі в обґрунтування заперечень проти вимог позивача. За відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідач в процесі розгляду справи № 204/2939/23 викликався та був належним чином повідомлений про розгляд даної справи, що підтверджується підтвердженням про вручення поштового відправлення, наявного в матеріалах справи (а.с. 64). З огляду на наведене суд не бере до уваги та відхиляє пояснення відповідача щодо її неналежного повідомлення, оскільки вони є недоведеними та спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

За таких обставин слід констатувати, що відповідач належним чином був повідомлений про розгляд цивільної справи.

Крім того, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 285 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно з ч. 3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 3 ст. 77 ЦПК України предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ч. 6 ст. 81 ЦПК України).

Відповідач у заяві про перегляд заочного рішення посилається на те, що відповідач не отримувала кредитні картки і не підписувала документів про їх отримання.

Однак, такі доводи відповідача є недоведеними та спростовуються наявною в матеріалах справи копією анкети-заяви від 05.03.2007 року, у якій також міститься відмітка про отримання позичальником ОСОБА_1 05 березня 2007 року кредитної картки № НОМЕР_1 та пін-коду до неї.

Посилання представника відповідача у заяві про перегляд заочного рішення на те, що позивачем пропущено строк позовної давності судом до уваги не береться та відхиляється, оскільки з виписки за договором б/н (а.с. 22-32) вбачається, що відповідач користувалась кредитними коштами та вносила грошові кошти поповнюючи карткових рахунок, наприклад 17.10.2018 року та 17.11.2018 року в розмірі 1 200,00 грн., що свідчить про переривання строку позовної давності.

Крім того слід враховувати, що Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19» на всій території України було установлено карантин з 12 березня 2020 року.

В подальшому, відповідними постановами Кабінету Міністрів України, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, карантин було продовжено.

Карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, був відмінений на всій території України лише з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року (постанова Кабінету Міністрів України «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» від 27 червня 2023 року № 651).

Відповідно до ч. 1 ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно пункту 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Тобто, оскільки позовна заява АТ КБ Приватбанк надійшла до суду 28.07.2023 року, а строк з моменту введення карантину з 12 березня 2020 року по момент його відміни 30 червня 2023 року не зараховується до строку загальної позовної давності у зв`язку з його автоматичним продовженням в силу прямої норми Закону, суд зазначає, що відсутні підстави стверджувати про пропуск позивачем строку позовної давності для звернення до суду з даними позовом.

Суд не бере до уваги посилання відповідача щодо безпідставного нарахування процентів та пені, оскільки предметом позовних вимог під час розгляду справи було стягнення суми заборгованості, яка складається виключно з тілу кредиту.

Твердження позивача про те, що анкета-заява не містить відомостей про встановлений кредитний ліміт також є безпідставними, оскільки судом встановлено, що згідно умов укладеного договору від 05.03.2007 року сторони обумовили встановлення кредитного ліміту у розмірі 1 500,00 грн. (зв. бік а.с. 35).

Проаналізувавши заяву про перегляд заочного рішення та додані до неї документи слід констатувати, що в обґрунтування своїх заперечень проти позовних вимог по цивільній справі № 204/2939/23 відповідачем ОСОБА_1 не надано суду доказів та не доведено підстав, які б свідчили про наявність підстав для скасування рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2023 року.

Оцінюючи у сукупності усі інші аргументи відповідача наведені ним в обґрунтування своїх заперечень, суд до уваги їх не бере, оскільки вони не відносяться до предмета спору, та є явно необґрунтованими .

Враховуючи вищевикладене та відсутність встановлених законом підстав для скасування заочного рішення, ненадання відповідачем доказів, які мали б істотне значення для правильного вирішення справи, суд приходить до висновку про те, що заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 287 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 76-81, 280, 284, 285, 287, 288 ЦПК України, -

У х в а л и В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 27 червня 2023 року по цивільній справі № 204/2939/23 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - залишити без задоволення.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з моменту проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Л. Черкез