Справа № 569/9138/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2023 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області у складі:

головуючого судді - Кучиної Н.Г.,

з участю секретаря судового засідання - Добровчан К.Ю.,

представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 ,

представник позивач ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ,

представник відповідача - ОСОБА_5 ,

представник третьої особи ОСОБА_6 - ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м. Рівне в режимі відеоконференції заяву представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пархоменка Віталія Олеговича та позивача ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_8 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ТОВ «Лей Ленд Груп» про витребування майна із чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Рівненського міського суду перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_8 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ТОВ «Лей Ленд Груп» про витребування майна із чужого незаконного володіння.

13 жовтня 2023 року до суду подано заяву представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Пархоменком В.О. та позивачем ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог у справі, в якій просять:

- визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ;

- витребувати у ОСОБА_8 із незаконного володіння квартиру АДРЕСА_1 та повернути її законним володільцям - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 ;

- припинити право власності ОСОБА_8 на квартиру АДРЕСА_1 , набуте на підставі договору купівлі-продажу № 1243, посвідченого приватним нотаріусом Онофрейчук С.Й. від 29.03.2021 р. шляхом скасування відповідно запису про державну реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

- скасувати записи усіх обтяжень на нерухоме майно, накладених на квартиру АДРЕСА_1 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно в тому числі запис № 41278711 згідно договору іпотеки.

В підготовчому судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 адвокат Пархоменко В.О. та представник позивача ОСОБА_3 адвокат Віднік А.М. підтримали заяву про збільшення позовних вимог від 13.10.2023 року, посилаючись на викладені у ній обставини.

Представник відповідача адвокат Широких Ю.В. в підготовчому судовому засіданні заперечувала щодо прийняття заяви про збільшення позовних вимог від 13.10.2023, підтримавши заперечення подані до суду 20.10.2023 року.

Представник третьої особи ОСОБА_6 ОСОБА_7 в підготовчому судовому засіданні заперечив проти прийняття заяви про збільшення позовних вимог від 13.10.2023.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши подану заяву, суд приходить до таких висновків.

Ухвалою суду від 13 травня 2021 року вказану справу прийнято до провадження в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Статтею 49 ЦПК України визначено процесуальні права та обов`язки сторін. Частиною другою статті 49 ЦПК України передбачено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: 1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу; 2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження; 3) відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом. Частиною третьою цієї статті визначено, що до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір попередньо поданих вимог майнового характеру, відповідно заявленої ціни позову.

Крім того, загальні положення ЦПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до висновку Верховного Суду, зробленого у постанові від 09 липня 2020 року у справі № 922/404/19, позовом є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову. При цьому під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру.

Отже зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета і підстав позову не допускається, оскільки у разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, що за своєю суттю є новим позовом.

З системного аналізу вищевикладених правових норм вбачається, що у разі подання позивачем клопотання (заяви), направленого на одночасну зміну предмета і підстави позову, суд з урахуванням конкретних обставин повинен відмовити в задоволенні такого клопотання (заяви).

Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного Суду від 25 травня 2022 року у справі № 753/1908/15-ц.

Судом встановлено, що за змістом позовної заяви в первинній редакції, позивач просив суд визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_3 та ОСОБА_1 та витребувати у ОСОБА_8 із незаконного володіння квартиру АДРЕСА_1 та повернути її законним володільцям - ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .

Після збільшення позовних вимог позивач доповнив позов двома вимогами такого змісту: припинити право власності ОСОБА_8 на квартиру АДРЕСА_1 , набуте на підставі договору купівлі-продажу № 1243, посвідченого приватним нотаріусом Онофрейчук С.Й. від 29.03.2021 р. шляхом скасування відповідно запису про державну реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно; скасувати записи усіх обтяжень на нерухоме майно, накладених на квартиру АДРЕСА_1 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно в тому числі запис № 41278711 згідно договору іпотеки.

Тобто позовні вимоги у збільшеній його частині жодним чином не пов`язані, ані з предметом, ані з підставами позову в первісній редакції. При цьому заява представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пархоменка В.О. та позивача ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог є фактично поданням окремого позову із іншим предметом та підставами позову, що виключає можливість розгляду поданої представником позивача ОСОБА_1 адвокатом Пархоменком В.О. та позивачем ОСОБА_3 заяви в якості збільшення розміру заявлених позовних вимог.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що правові підстави для прийняття заяви від 13.10.2023 р. про збільшення позовних вимог відсутні, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне відмовити у прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, оскільки за такою заявою заявляється вимоги, які є новими, що не є за своїм змістом збільшенням розміру позовних вимог та суперечить положенням ст. 49 ЦПК України, тобто є новими позовними вимогами, що не передбачено процесуальним законом.

При цьому, необхідно роз`яснити представнику позивача ОСОБА_1 адвокату Пархоменку В.О. та позивачу ОСОБА_3 , що відмова в прийнятті заяви про збільшення позовних вимог не перешкоджає зверненню із позовною заявою до суду в загальному порядку.

На підставі наведеного та керуючись ст. 49,260,261,353,354 ЦК України,

ПОСТАНОВИВ:

В прийнятті заяви представника позивача ОСОБА_1 адвоката Пархоменка Віталія Олеговича та позивача ОСОБА_3 про збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_3 до ОСОБА_8 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ТОВ «Лей Ленд Груп» про витребування майна із чужого незаконного володіння - відмовити.

Повернути адвокату Пархоменку Віталію Олеговичу та ОСОБА_3 заяву про збільшення позовних вимог від 13.10.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п?ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п?ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили негайно пусля ії проголошення.

Суддя Н.Г. Кучина