Справа № 953/3334/23
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 жовтня 2023 року м. Харків
Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді - Муратова С.О.,
за участю секретаря - Юхно Є.С.,
встановив:
Ухвалою судді Київського районного суду м. Харкова від 04.05.2023 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вказаною позовною заявою; розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження, із повідомленням сторін (а.с. 39).
В судове засідання представник позивача ПАТ «СГ «ТАС» не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, на електронну адресу суду 11.10.2023 надійшло клопотання представника ПАТ «СГ «ТАС» Сечко С.В., в якому просив розглядати справу за відсутності представника позивача, щодо прийняття заочного рішення не заперечує (а.с. 55).
Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не з`явився, причину неявки суду не повідомив, повідомлявся належним чином про час і місце судового розгляду справи.
Судом на адресу відповідача неодноразово направлялись судові повістки про необхідність його явки в судове засідання (а.с. 42-43, 53-54), проте, поштові повідомлення повернуті на адресу суду.
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов, зокрема: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив.
Зі згоди представника позивача, викладеної в позовній заяві (а.с. 55) суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно копії договору №FO-00582063 обов`язкового страхування нерухомого майна (нерухомості), що є предметом іпотеки від ризиків випадкового знищення, випадкового пошкодження або псування від 12.11.2019, між ПАТ «Страхова Група» «ТАС» та ОСОБА_2 укладено вказаний договір, предметом якого є майнові інтереси Страхувальника пов`язані із володінням та користування нерухомим майном, що є предметом іпотеки квартирою АДРЕСА_2 (а.с. 4-9).
Згідно копії акту про залиття, аварію, що трапилось на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) від 19.08.2020, складеного представником власника квартири АДРЕСА_5 ОСОБА_2 , представником власника квартири АДРЕСА_7 ОСОБА_3 , за участю членів комісії: ОСОБА_4 кв. 185, ОСОБА_5 кв. 191, ОСОБА_6 кв. 183, склали цей акт про те, що 17.08.2020 в будинку АДРЕСА_4 , технічному поверсі, підвалі трапилось залиття холодного водопостачання. В результаті між плитами витікання води до приміщення ванної кімнати квартири АДРЕСА_5 пошкоджена стеля в ванній кімнаті. Причиною залиття, що трапилось на системі холодного водопостачання, є пошкодження цілісності з`єднання пайки труби на кухні квартири АДРЕСА_8 (а.с. 16).
страхового відшкодування у розмірі 1134,00 грн. на рахунок страхувальника (платіжне доручення № 130746 від 13.10.2020);
Відповідно до статті 27 Закону України «Про страхування» та статті 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, яка отримала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.
Перехід права вимоги від страхувальника (вигодонабувача) до страховика називається суброгацією. При суброгації нового зобов`язання із відшкодування збитків не виникає відбувається заміна кредитора: потерпілий (а ним є страхувальник або вигодонабувач) передає страховику своє право вимоги до особи, відповідальної за спричинення шкоди. Внаслідок цього страховик виступає замість потерпілого. У спірному зобов`язанні відбулася заміна кредитора страхувальник передав страховикові, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних виплат право вимоги до особи, відповідальних за завдані збитки. Отже, від дня страхового випадку внаслідок заміни кредитора у зобов`язанні з відшкодування шкоди до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах загального строку позовної давності та у межах фактичних витрат право вимоги переходить до осіб, які відповідальні за завдані страхувальнику збитки.
Таким чином, виплативши страхове відшкодування відповідно до умов договору добровільного комплексного страхування майна та відповідальності, Приватне акціонерне товариство «Страхова група «ТАС» набуло права зворотної вимоги до відповідачів у справі.
Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки) (пункт перший частини другої статті 22 ЦК України).
Згідно частини першої статті 1166 ЦК України та постанови Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 р. «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно статті 322 ЦК України, власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Отже крім права власності, а відповідач, згідно Інформаційної з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна від 27.01.2023, є власником квартири АДРЕСА_9 (а.с. 31), існує і так званий тягар власника, яке полягає у необхідності підтримувати своє майно в справному стані, вживати заходів по своєчасному усуненню несправностей. До обов`язків власників квартир належать: використання приміщень житлових будинків за призначенням, забезпечення збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримання правил пожежної безпеки, вжиття заходів по усуненню несправностей у квартирі власними силами або силами підприємств з обслуговування житла.
Відповідно до частини другої статті 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
З урахуванням наведеного суд дійшов висновку про наявність підстав до задоволення позову та стягнення з відповідача сплаченої суми страхового відшкодування.
У зв`язку із задоволенням позову в повному обсязі судові витрати у виді судового збору в розмірі 2 684,00 грн. відповідно до статті 141 ЦПК України покладаються на відповідача.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 27 Закону України «Про страхування», ст.ст. 993, 1166, 1188, 1191, 1192 ЦК України, ст. ст. 3, 4, 5, 12, 13, 76-81, 82, 141, 259, 263-265, 273, 274, 279, 280, 354 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «СТРАХОВА ГРУПА «ТАС» задовольнити.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня складення рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.
Відповідач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 ).
Суддя С.О. Муратова