ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 285/4828/23

провадження № 2/0285/997/23

19 жовтня 2023 року м. Звягель

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Літвин О. О.,

з участю секретаря Клечковської М. М.,

особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративний матеріал

за ч.1 ст.185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

громадянина України,

який зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області знаходиться цивільна справа №285/4828/23 за позовом Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи» «Житомиргаз» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості (далі по тексту цивільна справа).

19.10.2023 у період з 10 по 11 год. під час судового засідання при розгляді вище зазначеної справи, присутній у судовому засіданні відповідач Піковський порушував порядок під час проведення судового засідання, тобто вчиняв дії, які свідчать про явну зневагу до суду та встановлених у суді правил. Останнє виразилось у непідкоренні розпорядженням головуючої судді, відсутності реакції на зауваження головуючої судді, перешкоджав головуючій судді вести судове засідання, після зауваження головуючої судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду, продовжив порушувати порядок у залі судового засідання, вимагав пред`явити посвідчення судді.

В судовому засіданні Піковський відмовився заявляти будь-які клопотання, користуватись юридичною допомогою та надавати будь-які пояснення, вважаючи, що його поведінка під час розгляду цивільної справи не може вважатись неповагою до суду.

Заслухавши учасника процесу, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Повага до суду є чинником належного функціонування правової держави. Закон вимагає від учасників процесу, або присутніх у судовому засіданні осіб, наявність поваги до суду як одного із інститутів державної влади.

Стаття 129 Конституції України встановлює, що за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності. Зазначена конституційна норма у повному обсязі кореспондується із вимогами ст.50Закону України «Про судоустрій та статус суддів», відповідно до змісту якої прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, тягне за собою відповідальність, установлену законом.

У нормах КУпАП чітко не деталізовано обов`язки осіб, які беруть участь у розгляді справ про адміністративні правопорушення. Разом із тим, відповідно до усталеної судової практики, яка ґрунтується на системному аналізі міжнародних актів з урахуванням рішень Конституційного Суду України, в певних випадках застосовується принцип аналогії закону. Найбільш близьким до адміністративно-деліктної галузі права є кримінальне процесуальне законодавство.

Статтею 329 КПК України визначено, що особи, присутні у залі судового засідання, окрім іншого, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні, звертатися до суду «Ваша честь» або «Шановний суд».

Недотримання цих правил є проявом неповаги до суду і винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до вимог ч.4 ст.330 КПК України за неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом.

Згідно ч.1 ст.185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась, зокрема, в непідкоренні громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, тягнуть за собою накладення штрафу від 50 до 150 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Встановлено, що під час судового засідання при розгляді цивільної справи відповідач ОСОБА_2 не підкорявся розпорядженням головуючої судді, не реагував на її зауваження, перешкоджав головуючій судді вести судове засідання, після зауваження головуючої судді та попередження про відповідальність за неповагу до суду, продовжив порушувати порядок у залі судового засідання, вимагав пред`явити посвідчення судді. В подальшому під час розгляду адміністративної справи вказував на «неправосуб`єктність судді», голосно кричав, не даючи можливість вести судовий процес, викликав по телефону поліцію, не припиняв порушувати порядок у залі судового засідання, що свідчить про явну зневагу до суду.

Рада суддів Україні у своєму рішенні №74 від 04.11.2016 зазначила, що жоден випадок прояву неповаги до суду не повинен залишатись без належного реагування.

Поведінка осіб, які під час розгляду справи вимагають у суду документи, що підтверджують здатність відправляти правосуддя, не узгоджується з положеннями частини 6 статті 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо обов`язку фізичних і юридичних осіб поважати незалежність судді і не посягати на неї.

Відповідно до положень процесуального закону учасники судового процесу мають право заявляти клопотання, а також викладати суду свої доводи, міркування з питань по суті справи (ст.ст.12, 43 ЦПК України, ст.22 КПК України тощо). Водночас процесуальне законодавство не передбачає можливості заявлення учасниками справи вимог щодо перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні. Зазначені дії можуть мати ознаки зловживання процесуальними правами, порушення порядку в судовому засіданні та неповаги до суду.

Повноваження судді в судовому засіданні з розгляду справи підтверджуються мантією та нагрудним знаком. При цьому наявність або відсутність у судді посвідчення під час розгляду судової справи жодним чином не впливає на обсяг його повноважень щодо здійснення правосуддя у певному суді, що надані у порядку, встановленому законом.

Публічна демонстрація Піковського у судовому засіданні такої форми правового нігілізму, як прояв неповаги до судді та суду зокрема, відповідає диспозиції адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, і як наслідок головуючою у справі було оголошено перерву для вирішення питання про притягнення його до відповідальності за вказаною статтею.

Відповідно до журналу судового засідання від 19.10.2023 технічна фіксація здійснювалась за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку «vkz.court.gov.ua». Підстави ставити під сумнів достовірність цього доказу відсутні.

На підставі наведеного, в діях ОСОБА_2 вбачається склад правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3 КУпАП, а тому його слід визнати винним у вчиненні вищезазначеного правопорушення. Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, не встановлено.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, беру до уваги: характер вчиненого правопорушення; всі обставини справи в їх сукупності; особу Піковського, який безпричинно, умисно, не маючи підґрунтя вчиняє діяння, що посягають на авторитет судової влади, діє з мотивів явної неповаги до існуючих норм моралі, грубо ігноруючи загальноприйняті людські цінності.

Виходячи з принципів справедливості, співмірності та індивідуалізації, покарання має бути адекватним характеру вчинених дій, їх небезпечності та даним про особу винного, а тому приходжу до переконання, що виправлення ОСОБА_2 та попередження вчинення ним нових правопорушень може бути досягнуто при призначенні йому покарання у виді штрафу, розмір якого визначено в межах санкції статті, яка йому інкримінується.

Саме таке покарання є необхідним і достатнім, сприятиме можливій зміні поведінки Піковського, формування в нього нової психологічної моделі поведінки та відповідального ставлення до своїх вчинків і їх наслідків.

З винної особи також належить стягнути судовий збір відповідно до ст.401 КУпАП.

Керуючись статтями 33-35, 38, 40-1, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-3КУпАП,

та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 60 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1020 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 дохід держави судовий збір в сумі 536,80 гривні.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? О. О. Літвин