Справа № 452/2761/23

У Х В А Л А

про повернення заяви

у зв`язку з невиконанням ухвали про залишення заяви без руху

18 жовтня 2023 року м.Самбір

Суддя Самбірського міськрайонного суду Львівської області Кущ Т.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 в особі його представника ОСОБА_2 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки, -

В С Т А Н О В И В :

04 липня 2023 року заява надійшла до Самбірського міськрайонного суду Львівської області.

Заявник ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 просить суд ухвалити рішення, яким визнати ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , недієздатним строком на 2 роки з моменту вступу рішення суду в законну силу та призначити його опікуном ОСОБА_1 , посилаючись на те, що він є рідним братом ОСОБА_3 , котрий є інвалідом 2 групи, не розуміє наслідків своєї поведінки та потребує постійного стороннього догляду, оскільки інвалідність встановлена безстроково. Одночасно заявник прохає призначити його опікуном ОСОБА_3 , посилаючись на те, що має повну цивільну дієздатність, належний стан здоров`я та фінансову спроможність для здійснення обов`язків опікуна.

Пред`явлена заява ухвалою суду від 07 липня 2023 року була залишена без руху, оскільки заявником порушені вимоги, передбачені стст.175,177 ЦПК України.

Так, судом було зазначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України).

Згідно з ч.5 ст. 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази заявник може додати до заяви копії відповідних доказів).

До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача (ч.7 ст.177 ЦПК України).

Стаття 81 ЦПК України визначає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду (ч.1 ст.83 ЦПК України).

Відповідно до заяви представником заявника ОСОБА_1 вказаний його представник ОСОБА_2 , яким і було подано таку заяву через систему «Електронний суд».

У відповідності до ч.1 ст.60 ЦПК України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Положеннями ст.62 ЦПК України регламентовано, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

Разом з тим, судом було зазначено, що до заяви не додано жодних доказів, які би підтверджували повноваження Ісмаілова Р.Д. щодо представництва інтересів ОСОБА_1 по даній справі.

Також, згідно ч.4 ст.294 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Відповідно до ч.3 ст.42 ЦПК України у справах окремого провадження учасниками справи є заявники, інші заінтересовані особи.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.300 ЦПК України справи про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи чи визнання фізичної особи недієздатною суд розглядає за участю заявника, особи, щодо якої розглядається справа про визнання її недієздатною, та представника органу опіки та піклування.

Разом з тим, судом було вказано, що заявником взагалі не зазначено відповідних заінтересованих осіб, у тому числі особи, щодо якої повинна розглядатися справа про визнання її недієздатною.

Також згідно ст.56 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) органами опіки та піклування є районні, районні в містах Києві та Севастополі державні адміністрації, виконавчі органи міських, районних у містах, сільських, селищних рад.

Чинним законодавством України, а саме, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Правилами опіки та піклування, затверджених спільним наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді, Міністерства освіти України, Міністерства охорони здоров`я України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 №34/166/131/88, передбачено, що безпосереднє ведення справ щодо опіки і піклування покладається на відповідні відділи і управління місцевої державної адміністрації районів, районів міст Києва і Севастополя, виконавчих комітетів міських чи районних у містах рад у межах їх компетенції органи опіки та піклування.

Відтак, суд зауважував, що заявнику необхідно вказати сторони (заінтересованих осіб) в даному проваджені.

Крім того, у статті 39 ЦК України вказано, що фізична особа може бути визнана судом недієздатною, якщо вона внаслідок хронічного, стійкого психічного розладу не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

У відповідності до ст.297 ч.1 ЦПК України у заяві про обмеження цивільної дієздатності фізичної особи мають бути викладені обставини, що свідчать про психічний розлад, істотно впливають на її здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Разом з тим, суд зазначив, що заявником не викладено обставин, які б свідчили про наявність у ОСОБА_3 саме хронічного стійкого психічного розладу, внаслідок якого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій або керувати ними. При цьому, заявником надано нечитабельну копію медичного висновку, з якої не можливо визначити, які ж саме захворювання виявлені у ОСОБА_3 ..

Крім того, судом було вказано, що заявником не надано документів на підтвердження наявності у ОСОБА_3 ознак стійкого психічного розладу станом на момент звернення із заявою.

Також заявником не підтверджено право подавати заяву про визнання особи недієздатною (наявність родинних зв`язків), оскільки всі докази, подані разом із заявою є такими, що неможливо прочитати та візуально сприйняти зафіксовану в них інформацію.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.296 ЦПК України заяву про визнання фізичної особи недієздатною може бути подано членами її сім`ї, близькими родичами, незалежно від їх спільного проживання, органом опіки та піклування, закладом з надання психіатричної допомоги.

Тобто, нормами законодавства передбачено чіткий порядок призначення над недієздатними особами опіки, а саме - за поданням відповідного органу в сукупності, а не лише окремо за заявою фізичної особи.

Отже, призначення опікуна у разі визнання особи недієздатною є обов`язком суду за умови наявності відповідного подання органу опіки та піклування, оскільки в такому випадку у повному обсязі досягається мета цивільного судочинства: захист порушених, невизнаних, або оспорюваних прав особи, а в цьому конкретному випадку - забезпечення повноцінного здійснення своїх прав недієздатною особою.

Також, суд зазначив, що особа, яка виявила бажання виконувати обов`язки опікуна (піклувальника), подає до органу заяву про клопотання перед судом про призначення її опікуном (піклувальником). Спеціалісти органу опіки і піклування обстежують матеріально-побутові умови проживання майбутнього опікуна (піклувальника), складають відповідний акт і готують до суду подання щодо кандидатури опікуна (піклувальника).

Пунктом 3.3 частини 3 Правил опіки та піклування, затверджених наказом Державного комітету України у справах сім`ї та молоді від 17 червня 1999 року, визначений перелік документів за наявності яких орган опіки та піклування призначає опікуна, а саме: рішення суду про визнання громадянина недієздатним, акт обстеження умов проживання особи, що потребує опіки, опис її майна та майбутнього опікуна, довідки про стан здоров`я особи, яка потребує опіки та її опікуна, довідки про судимість майбутнього опікуна.

Відтак, нормами законодавства передбачено чіткий перелік документів та порядок призначення над недієздатними особами опіки.

Разом з тим, заявник за змістом поданої до суду заяви не зазначив чи звертався він до органу опіки та піклування з проханням призначити його опікуном над ОСОБА_3 , та не надав жодної інформації щодо наявності висновку органу опіки та піклування про можливість призначення саме заявника опікуном. Зважаючи на наведене, суд позбавлений реальної можливості надати об`єктивну оцінку поданій до суду заявником заяві.

Крім того, суд вказав, що посилання заявника на можливість виконувати обов`язки опікуна не підтверджені належними та допустими доказами, оскільки ОСОБА_1 , вказуючи на належний стан свого здоров`я та фінансову спроможність, не додав до заяви відповідних медичних висновків щодо загального стану свого здоров`я, перебування на обліку у лікаря нарколога та лікаря психіатра, тощо, а також не надав відомостей на підтвердження свого дійсного матеріального становищата можливості здійснювати обов`язки опікуна належним чином.

З огляду на викладене, суд прийшов до висновку, що заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального закону.

За таких обставин, суд пропонував заявнику усунути недоліки заяви, а саме, визначитися зі складом осіб, які повинні брати участь у справі, уточнити та обґрунтувати зміст заявлених вимог, надати всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у форматі, придатному для читання, відповідно до змісту ухвали.

При цьому, заявнику для усунення недоліків заяви судом був встановлений строк в межах 7 (семи) днів з дня отримання заявником ухвали. Ухвала отримана заявником ОСОБА_1 23 вересня 2023 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, та його представником ОСОБА_2 21 вересня 2023 року в електронному вигляді, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа, проте у визначений судом строк зазначені недоліки ні заявником, ні його представником усунені не були. Заяв про надання додаткового строку для усунення визначених судом недоліків ні від заявника, ні від його представника не надходило.

Відповідно до ч.3 ст.185 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ЦПК України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву ОСОБА_1 в особі його представника ОСОБА_2 про визнання фізичної особи недієздатною та встановлення над нею опіки, - вважати неподаною і повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала, що постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Т.М. Кущ