ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2482/23
Провадження № 2/362/1442/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.23 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

за участю секретаря Жеребко Ю.І., Тельнової О.О.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без фіксування технічними засобами на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,

в с т а н о в и в:

АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 15.04.2013 року у розмірі 52 152,72 грн. станом на 23.02.2023 року, яка складається з 43 762,74 грн. заборгованість за кредитом; 8 389,98 грн. заборгованість за відсотками за користування кредитом. Стягнути з відповідача судові витрати у розмірі 2684,00 грн. судовий збір.

В обґрунтування позову зазначено, що між ними та ОСОБА_1 укладений кредитний договір №б/н від 15.04.2013 року, згідно якого ОСОБА_1 отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок, який належним чином не виконується, внаслідок чого станом на 23.02.2023 року утворилась заборгованість у розмірі 52 152,72 грн., яка складається з: 43 762,74 грн. заборгованість за тілом кредиту; 8 389,98 грн. заборгованість за відсотками за користування кредитом.

Ухвалою судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 24.05.2023 року позовну заяву АТ КБ «ПриватБанк» залишено без руху та надано строк для усунення зазначених недоліків в ухвалі, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали (а.с. 77-79).

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14.06.2023 року прийнято до провадження цивільну справу за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за правилами спрощеного позовного провадження (а.с. 146).

21.07.2023 року до суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін та відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що позовні вимоги не визнає повністю та пояснює, що дійсно на підставі Заяви про приєднання до Умов та Правил надання послуг підписаної ним з Акціонерним товариством комерційний банк «ПриватБанк» було укладено договір про надання банківських послуг № б/н від 15.04.2013 року. Відповідно до вказаного договору та як вбачається із наданих банком розрахунків йому надавалися кредити, які ним завжди поверталися.

Згідно з наданим відповідачем розрахунком заборгованості станом на 23.02.2023 року, станом, на 03.11.2021 р. і 04.11.2021 р. в графі «заборгованість за наданим кредитом» - заборгованість відсутня (0,00). А вже 10.11.2021 року в графі «заборгованість за наданим кредитом» зазначена заборгованість у розмірі 43744,15 гри. (у позові зазначено 43762,74 гри.?), яка у подальшому з врахуванням заборгованості за відсотками за користування кредитом, збільшилася до 52 152,72 грн.

Із приводу виникнення заборгованість по кредиту у розмірі 4 3762,74 грн., як не зазначено у позові, та, як похідного, заборгованості за відсотками в розмірі 8389,98 грн., зазначає про наступне, що 06.04.2021 року, відповідно до вищевказаного кредитного договору, йому банком відкрито відновлювальну кредитку лінію та надано кредитний ліміт у розмірі, який не перевищує 75 000 грн. для карт «Універсальна Gold» строком на 12 місяців для споживчих цілей. Відповідно до Заяви про приєднання до Умов та Правил надання послуг йому AT КБ «ПриватБанк» відкрито банківський/картковий рахунок НОМЕР_1 та видано картку Універсальну Голд НОМЕР_2 дійсну до 09/24.

Станом на 10 листопада 2021 року на банківському/картковому рахунку картки Універсальна Голд НОМЕР_2 знаходилося 44 000,00 гривень кредитних коштів та 3 500,00 гривень, його власних коштів, а всього 47 500, 00 гривень.

10 листопада 2021 року під час реалізації дитячих черевиків на сайті OLX.UA невідомою йому особою на ім`я « ОСОБА_2 », яка виступала як покупець, під час розмови з ним по мобільному телефону у месенджері Viber було запропоновано перейти за надісланим нею посиланням, де були заброньовані для нього кошти. Зайшовши до вказаного посилання, де відкрилася сторінка сайту OLX, ним не було виявлено заброньованих коштів. Відкривши в новому вікні браузера та зайшовши в додаток Приват 24 через пароль входу, що був йому надісланий на телефон смс-повідомленням від банку о 18:51, ним було встановлено, що жодні кошти від третьої особи йому не надходили, а на рахунку знаходилося 44 000,00 гривень кредитних коштів та 3 500,00 гривень його власних коштів. У подальшому, через 10-15 хвилин, зайшовши повторно в додаток Приват 24, ним було виявлено, що всі вищевказані грошові кошти списані з його рахунку трьома платежами: 25883,75 грн., 19979,20 грн., 1565,20 грн. При цьому, жодних підтверджень від AT КБ «ПриватБанк» у вигляді смс-повідомлень, які банк надсилає клієнтам у разі перерахування коштів з його картки іншим особам, йому на його номер мобільного телефону не надходило.

Виявивши факт незаконного списання коштів із його картки Універсальна Голд НОМЕР_2 , ним на «Гарячій лінії» AT КБ «ПриватБанк» за номером НОМЕР_3 було заблоковано картку, залишено повідомлення про шахрайські дії третіх осіб та заяву про оскарження усіх трьох вищевказаних платежів за номером 1731667, 1731669, 1731671 від 10.11.2012.

Також, ОСОБА_1 10 листопада 2021 року за номером 102 про вчинення шахрайських дій з його банківським/картковим рахунком та незаконне списання грошових коштів з карки повідомлено Національну поліцію, а 11 листопада 2021 року подано письмову заяву про вчинення злочину у відділ поліції № 1 м. Васильків Обухівського району Київської області. За фактом заволодіння шахрайським способом його коштами зареєстровано кримінальне провадження № 12021 1 7 від 22.11.2021 року за ознаками злочину передбаченого ст. 190 ч. 1 КК України.

19 листопада 2021 року до АТ КБ «ПриватБанк» ним подано заяву в якій викладено усі обставини заволодіння шахрайським способом його коштами і звернуто увагу на те, що ним третім особам не надавалася кредитна картка, її номер, ПІН-код, CVV2 код. У заяві він просив повідомити його чому були списані грошові кошти з його картки без підтвердження цієї фінансової операції шляхом направлення йому смс-повідомлення та чому в задоволенні його заяв про оскарження платежів йому відмовлено.

За результатами розгляду його заяви до АТ КБ «ПриватБанк» від 19.11.2021 року йому надійшла відповідь позивача від 25.11.2021 № 20.1.0.0.0./7-21 1119/23647 згідно з якою банк вважає, що 10.11.2021 року за його рахунком було здійснено переказ коштів і коректно введені номер картки, термін її дії та CVV2 код, після чого транзакція була підтверджена 3Dsecure, який надсилається на його фінансовий телефон. Як зазначено у відповіді, чинним законодавством не надано повноважень банку здійснювати повернення проведеного переказу, а тому банк не може повернути переказані кошти.

Вважаючи, що відмова АТ КБ «ПриватБанк» щодо повернення йому безпідставно списаних з його банківського/карткового рахунку НОМЕР_1 грошових коштів у сумі 47 500, 00 гривень є незаконним, він звернувся до Васильківського міськрайонного суду Київської області з позовом про зобов`язання Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», , повернути йому безпідставно списані з банківського/карткового рахунку НОМЕР_1 грошові кошти в сумі 47 500, 00 гривень.

Рішенням від 02 вересня 2022 року Васильківського міськрайонного суду Київської області в справі № 362/943/22, яке набуло законної сили, його позов було задоволено.

Відповідно до статті 82 ч.5 ЦІІК України, обставини встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, проте можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені.

Згідно з мотивувальною частиною рішення від 02 вересня 2022 року Васильківського міськрайонного суду Київської області в справі № 362/943/22 встановлено, що: «Під час судового розгляду не доведено вчинення позивачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. Також не доведено, що ОСОБА_1 вчиняв розпорядження щодо списання/перерахунку коштів, та вчиняв будь-які інші дії, що могли б призвести до списання грошових коштів з її рахунку. При цьому, позивач виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомив відповідача та правоохоронні органи про подію, яка відбулася. Таким чином, дії банку щодо списання коштів з кредитної картки без розпорядження на це позивача є безпідставними. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.01.2021 р. у справі № 210/1242/18».

Виходячи з обставин встановлених рішенням суду, заборгованість за кредитом, яку просить стягнути з нього банк, виникла внаслідок умисних дій банку, а не його умисних чи з необережності дій. Саме позивач допустив незаконне списання кредитних грошових коштів із мого банківського/карткового рахунку НОМЕР_4 .

Оскільки заборгованість за кредитом виникла внаслідок умисних дій банку, то, як похідне, не підлягають стягненню з нього відсотки за користування кредитом.

Звертає увагу, що банк до цього часу, незважаючи на рішення від 02 вересня 2022 року Васильківського міськрайонного суду Київської області, яке набуло законної сили, та відкрите виконавче провадження, згідно з постановою від 30.01.2023 року, не повернув йому безпідставно списані з банківського/карткового рахунку НОМЕР_1 грошові кошти в сумі 47 500,00 гривень шляхом їх відновлення на банківському/картковому рахунку НОМЕР_1 в цьому ж банку.

Тобто саме позивач ухиляється від виконання рішення суду, яке вступило в законну силу, а не він, як зазначено у позові, від виконання своїх зобов`язань за договором.

Зазначає, що факт пред`явлення банком позову і відсутність у позовній заяві згадки про рішення від 02 вересня 2022 року Васильківського міськрайонного суду Київської області в справі № 362/943/22, яке набуло законної сили, свідчить про недобросовісність позивача та зловживання ним процесуальними правами з метою не виконання рішення суду, а тому просив відмовити у задоволенні позовної заяви Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (а.с. 150-154).

10.08.2023 року до суду від представника AT КБ "ПРИВАТБАНК" надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої зазначено, що посилання Відповідача на заволодіння коштами з картки третіми особами (шахрайським шляхом).

Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» встановлено визначення електронного платіжного засобу (п. 1.14) - платіжний інструмент який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отри інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ. - П. 1.27 дається визначення платіжній картці - електронне платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунку платника а відповідного рахунку банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбач відповідним договором.

ч. 16 ст. 14 встановлено, що користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу зобов`язаний негайно повідомити банк у спосіб, передбач договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення держателем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного за або його реквізитів.

10.11.2021 року до Банку надійшло платіжне доручення Клієнта про переказ коштів.

Ініціатором переказу є Власник карткового рахунку, переказ ініційовано з використанням держателем електронного платіжного засобу для оплати вартості товарів і послуг, що не суперечить вимогам ст. 21 ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів Україні».

Даний платіж ініційований Клієнтом через інтернет, а саме шляхом введедення інформації про номер картки, термін її дії та CVV код та проходженням успішної авторизації.

Згідно ч. 1 Постанови НБУ «Про здійснення операцій з використанням електронних платіжних засобів» від 05.11.2014 року № 705: авторизація це процедура отримання дозволу на проведення опера: використанням електронного платіжного засобу; код авторизації - набір цифр або букв і цифр, який формується і надає емітентом або юридичною особою - учасником платіжної системи, яка діє за дорученням, за результатами авторизації.

Тобто кожна транзакція забезпечена захистом від шахрайських дій, а саме проходження Клієнтом авторизації, тобто введення реквізитів карти, які дають можливість ідентифікувати Клієнта та картковий рахунок, та додаткове підтвердження операції шляхом введення одноразового ОТП-паролю (коду авторизації), який надсилається Банком на мобільний телефон Клієнта, який зареєстрований ним в банківській системі.

Тобто для підтвердження операції Відповідачем отримано та введено одноразовий ОТП - пароль, який і завершив транзакцію.

З виписки вбачається, що здійсненню операцій 10.11.2021 року передувало успішне проходження ним авторизації, а саме введення реквізитів карти та отримання та ведення ОТП-пароль «PASSWORD», що додатковий раз підтверджує особисте бажання клієнта на здійснення операції та запобігає виконання операцій шахрайським шляхом.

Дані умови захисту передбачені п. 1.1.3.2.9 Банк має право для різних цілей (повідомлення про зміну тарифів, активація додаткових послуг, актуалізація контактних даних, зміна Умов та правил надання банківських послуг, інформування про розмір заборгованості за кредитом, проведені банком акції, дистанційне обслуговування, оформлення платіжних документів тощо, у тому числі отримання згоди клієнта на вищезазначені дії) встановити контакт з клієнтом, використовуючи будь-які зазначені канали зв`язку: відправлення СМС-повідомлень на мобільний телефон клієнта, авторизація за допомогою мобільного телефону та OTP-пароля; поштовий лист; телеграма; повідомлення електронною поштою; повідомлення в банкоматах і терміналах самообслуговування; друк інформації на чеках в POS-терміналах; інші засоби комунікації. Механізм отримання згоди від клієнта шляхом авторизації за допомогою мобільного телефону та OTP-пароля такий: Банк генерує OTP-пароль і надсилає його клієнтові в тілі СМС-повідомлення із зазначенням інформації, яка буде ним підтверджуватися. Для підтвердження згоди клієнт передає у відповіді отриманий OTP-пароль або вводить цей пароль у відповідному рядку використовуваного сервісу.

У разі збігу пароля з відправленим клієнту Банк перевіряє номер мобільного телефону клієнта, а саме: чи зареєстрований він в системі Приват24 і/або Mobile Banking. Якщо номер мобільного телефону зареєстрований і збігається з номером телефону клієнта, вважається, що Клієнт прийняв умови публічного договору, розміщеного у відповідному розділі Умов та правил, згідно з яким клієнту надаватимуться затребувані ним послуги. Сторони визнають OTP-пароль, що збігся, електронним підписом клієнта.

Згідно ст. 33 ЗУ « Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним в документі на переказ, суті операції, щодо якої здійснюється цей переказ. Платник має відшкодувати банку або іншій установі - учаснику платіжної системи шкоду, заподіяну внаслідок такої невідповідності інформації.

Платник зобов`язаний відшкодувати шкоду, заподіяну банку або іншій установі - учаснику платіжної системи, що його обслуговують, внаслідок недотримані цим платником вимог щодо захисту інформації і проведенням незаконних операцій з компонентами платіжних систем (платіжні інструменти, обладнання, програмі забезпечення тощо). При цьому банк або інша установа - учасник платіжної систем: що обслуговує платника, звільняється від відповідальності перед платником за проведені переказу.

Відповідно до умов Договору клієнт зобов`язаний: застосовувати заходи до запобігання втрати картки, ПІНа (персонального ідентифікаційного номера) або інформації, нанесеної на карту і магнітну смугу, або ї незаконного використання (п 1.1.2.10 УіП); -інформувати Банк, а також правоохоронні органи за фактом втрати карти, ПІН) або отримання звістки про їх незаконне використання (п 1.1.2.11 УіП).

Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією до моменту письмової заяви про блокування коштів на Картрахунку і за всі операції, як не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки картки до стоп-лист: Платіжної системи (п. 1.1.5.29 Договора).

Враховуючи п. 1.1.5.29 кредитного договору, клієнт несе повну відповідальність за операції проведені з картою. Клієнт у свою чергу має право стягнути сум) відшкодування з винних осіб встановлених в кримінальному порядку.

У зв`язку з відсутністю доказів звернення Відповідача в Банк із заявою пре внесення картки в стоп-лист платіжної системи , а також будь-яких звернень Відповідача про втрату карти, заперечення Відповідача не можуть прийматися судом до уваги оскільки являються необґрунтованими.

Тобто посилання Відповідача на те, що коштами заволоділи шахраї є необгрунтованим, оскільки кожна операція забезпечена авторизацією та OTP-паролі для входу в комплекси та підтвердження платежів надсилалися на його номер мобільного телефону та доступні були тільки Відповідачу.

Щодо рішення від 02.09.2022 року Васильківського міськрайонного суду Київської області може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11.07.2023 року у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02 вересня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про зобов`язання повернення безпідставно списаних грошових коштів було відмовлено. Однак, зазначають, що ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду виключно у випадках, передбачених в частині другій статті 389 ППК України. Враховуючи викладене, просили суд задовольнити позовні вимоги Банку в повному обсязі (а.с. 170-172).

23.08.2023 року до суду від ОСОБА_1 до суду надійшли додаткові матеріали, відповідно до яких зазначає, що позивач AT КБ «Приватбанк» в своїй відповіді посилається на те, що йому на його фінансовий телефон під час проведення транзакцій з переказу грошових коштів було надіслано одноразовий ОТП-пароль (код авторизації). Тобто за допомогою цього ОТП- паролю він начебто завершив транзакцію.

В свою чергу він надає 2 аркуші скрін екрану свого фінансового телефону з групи PrivatBank (в цю групу банк надсилає всі сервісні (коди , ОТП-паролі, ін..) та фінансові повідомлення стосовно всіх транзакцій чи інших дій) за цей день, а саме 10 листопада 2022 року, де чітко видно, що АТ КБ «ПриватБанк» не надіслав йому ніяких ОТП-паролей. В цей день банк надіслав тільки код доступу на вхід в мобільний додаток «Приват24». Більше ніяких повідомлень від Банку в цей день не надходило. Грошові кошти з його рахунку були списані трьома платежами, тобто Банк повинен був надіслати цому 3 (три) ОТП-паролі! Але як видно на скріні екрану немає жодного повідомлення з ОТП-паролем! Наступне повідомлення від банку було тільки 13 листопада 2022 року Хоча на тих же скринах видно, що в інші дні Банк надсилав ОТП-паролі для проведення інших транзакцій. Також на скріні є підтвердження що під час заміни картки 15 вересня 2022 року була нульова транзакція на суму 0 грн., але Банк все одно надіслав ОТП-пароль.

Звертає увагу суду на те, що з групи PrivatBank не можливо видалити окремі повідомлення . можна видалити тільки всю групу.

Виходячи з цих обставин вважає, що позивач AT КБ «Приватбанк» лукавить і пробує ввести суд та його в оману, говорячи, що надсилав на його фінасовий телефон ОТП-паролі для проведення транзакцій (а.с. 177-178).

Представник позивача в судове засідання не з`явився, разом із позовною заявою подав до суду клопотання, в якому просив позов задовольнити та розглянути справу без його участі, проти заочного рішення не заперечує (а.с. 69).

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи у його відсутності та у задоволенні позову відмовити.

Суд, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, відповідно до норм матеріального права, дотримуючись норм процесуального права,дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що 15.04.2013 року ОСОБА_1 звернулася до АТ КБ «ПриватБанк» з метою отримання банківських послуг, у зв`язку із чим підписав Анкету-заяву № б/н, згідно якої відповідач отримав кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана ним заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою складає між ним та позивачем АТ КБ «ПриватБанк» про надання банківських послуг, про що свідчить підпис ОСОБА_1 у анкеті-заяві (а.с. 16).

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом із "Умовами та правилами надання банківських послуг" та "Тарифами Банку", які викладені на банківському сайті складає між банком та відповідачем Договір приєднання у розумінні ч. 1 ст. 634 ЦК України.

Відповідно до умов укладеного договору він складається із заяви позичальника, Умов та Правил надання банківських послуг й Правил користування платіжною карткою.

До кредитного договору банк додав Витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна» «Універсальна, 30 днів пільгового періоду» та «Універсальна GOLD», Витяг з Умов та правил надання банківських послуг в ПриватБанку ресурс: Архів Умов та правил надання банківських послуг розміщені на сайті https://privatbank.ua/terms/ (а.с. 21-47).

Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість ОСОБА_1 за вказаним кредитним договором станом на 23.02.2023 року становить у розмірі 52 152,72 грн., яка складається з: 43 762,74 грн. заборгованість за тілом кредиту; 8 389,98 грн. заборгованість за відсотками за користування кредитом (а.с. 8-13).

Як вбачається із рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.09.2022 року у справі №362/943/22 позов ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов`язання повернення безпідставно списаних грошових коштів, задоволено. Зобов`язано відповідача АТ КБ «ПриватБанк повернути позивачу ОСОБА_1 безпідставно списані з банківського/карткового рахунку НОМЕР_1 грошові кошти в сумі 47 500 (сорок сім тисяч п`ятсот) грн. 00 коп., шляхом їх відновлення на банківському/картковому рахунку НОМЕР_1 . Рішення набуло чинності 04.10.2022 року (а.с.156-159).

30.01.2023 року державним виконавцем Печерського відділу державної виконавчої служби м. Києва ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) відкрито виконавче провадження із примусового виконання виконавчого листа №362/943/22 виданого 09.11.2022 року Васильківським міськрайонним судом Київської області про Зобов`язання відповідача АТ КБ «ПриватБанк повернути позивачу ОСОБА_1 безпідставно списані з банківського/карткового рахунку НОМЕР_1 грошові кошти в сумі 47 500 (сорок сім тисяч п`ятсот) грн. 00 коп., шляхом їх відновлення на банківському/картковому рахунку НОМЕР_1 (а.с.161).

Ухвалою Київського апеляційного суду від 11.07.2023 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02 вересня 2022 року у справі за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про зобов`язання повернення безпідставно списаних грошових коштів (а.с.165-167).

Частиною 1 ст. 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з ч.1 та ч.2 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Приписами ст.1066 ЦК України визначено обов`язок банку за договором банківського рахунка приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком. Банк має право використовувати грошові кошти на рахунку клієнта, гарантуючи його право безперешкодно розпоряджатися цими коштами. Банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.

Відповідно до ст. 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.

Згідно зі ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.

Згідно з ч. 3 ст. 1092 ЦК України якщо порушення банком правил розрахункових операцій спричинило помилковий переказ банком грошових коштів, банк несе відповідальність відповідно до цього Кодексу та закону.

Отже, положеннями Цивільного кодексу України передбачено прямий обов`язок банку в разі виявлення незаконного списання коштів повернути їх на рахунок клієнта.

Окрім того, у відповідності до п. 32.3.2 Закону України «Про платіжні системи та переказ грошей в Україні» у разі переказу з рахунка платника без законних підстав, за ініціативою неналежного стягувача, з порушенням умов доручення платника на здійснення договірного списання або внаслідок інших помилок банку повернення платнику цієї суми здійснюється у встановленому законом судовому порядку. При цьому банк, що списав кошти з рахунка платника без законних підстав, має сплатити платнику пеню у розмірі процентної ставки, що встановлена цим банком по короткострокових кредитах, за кожний день починаючи від дня переказу до дня повернення суми переказу на рахунок платника, якщо інша відповідальність не передбачена договором.

Згідно з п.37.2 ст.32 Закону України «Про платіжні системи та переказ грошей в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника, з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.

Відповідно до п.8, 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05.11.2014 р. №705 емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН у або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.

Статтею 82 ЦПК України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій бере участь особа щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Як встановлено рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.09.2022 року у справі №362/943/22, яке набрало законної сили, що під час судового розгляду не доведено АТ КБ «ПриватБанк» вчинення позивачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою. Також не доведено, що ОСОБА_1 вчиняв розрядження щодо списання/перерахунку коштів, та вчиняв будь-які інші дії, що могли б призвести до списання грошових коштів з її рахунку. При цьому, позивач виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомив відповідача та правоохоронні органи про подію, яка відбулася. Таким чином, дії банку щодо списання коштів з кредитної картки без розпорядження на це позивача є безпідставними (а.с.158).

Судом було встановлено, що вказана сума заборгованості у розмірі 43 762,74 грн, яку просить стягнути позивач виникла не з вини відповідача, що підтверджується рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 02.09.2022 року у справі №362/943/22.

Виходячи зі встановлених, на підставі належних та допустимих доказів, обставин та вищенаведених норм матеріального права, суд дійшов висновку, що позовні вимоги АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованостізадоволенню не підлягають.

Розподіл судових витрат між сторонами вирішується за правилами ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 15, 614, 1066, 1071, 1073, 1092 ЦК України, статтями 12, 19, 81, 82, 89, 141, 247, 258 - 259, 263 - 265, 280-282 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні позову Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Позивач: Акціонерне товариство комерційний банк «ПРИВАТБАНК», , адреса місцезнаходження: м. Київ, вулиця Грушевського. 1-Д; 49094 м. Дніпро, вулиця Набережна Перемоги, 50.

Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН: НОМЕР_5 , місце проживання: АДРЕСА_1 .

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко