УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.09.2023 року м. Житомир

Суддя Богунського районного суду м.Житомира Лєдньов Д.М. розглянув позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), за участю третіх осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання фіктивним розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась суд із позовом, в якому вказує на те, що у період з 19.12.1987 року по 10.05.2014 року перебувала у шлюбі з ОСОБА_4 .

Вказуючи на фактичне продовження проживання з відповідною особою як чоловік та жінка в умовах сім`ї після розірвання шлюбу, виникнення після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , спору з приводу належного до спадкової маси майна, позивач просить визнати фіктивним розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , зареєстроване 10.05.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Житомирського міського управління юстиції в Житомирській області, актовий запис № 118.

Дослідивши зміст позовної заяви, доданих до неї документів, суддя приходить до висновку про невідповідність даного позову вимогам ст. 175 ЦПК України.

Так, за змістом п.5 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В порушення вимог наведеної норми позивач не зазначає, хто саме є спадкоємцем відносно майна померлого ОСОБА_4 , яким доказами вказана обставина підтверджується.

За змістом ч.1 ст. 84 ЦПК України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений у частинах другій та третій статті 83 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

За відсутності даних про спадкоємців ОСОБА_4 суд позбавлений можливості встановити повне коло осіб, які мають обґрунтований інтерес у результатах розгляду справи.

Слід додати, що, указуючи відповідачем відділ реєстрації актів цивільного стану, позивач фактично не заявляє про існування спору з даним суб`єктом, у повноваження якого покладено здійснення функцій з реєстрації актів цивільного стану або внесення до них змін, при цьому, ухиляється від надання чітких відомостей щодо осіб, вимоги до яких є скерованими за наслідковим результатами вирішення питання про визнання фіктивності розірвання шлюбу.

Позивач має визначити процесуальний статус учасників з огляду на предмет спору, характер покладених в його основу обставин.

За змістом п.2 ч.3 ст.175 ЦПК України позовна заява повинна містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.

У ст. 27 ЦПК визначено, що позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом. Позови до юридичних осіб пред`являються в суд за їхнім місцезнаходженням згідно з Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань.

Згідно з ч.1 ст.30 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Місцезнаходження нерухомого майна має бути підтверджено документально.

У свій постанові від 4 грудня 2019 року №489/2055/19 Верховний Суд зазначив висновок: «Виключну підсудність установлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (ч.1 ст.30 ЦПК). Згідно з положеннями ст.181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння й користування ним (ст.358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є в спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (стст.364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є в спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (стст.370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло з договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник із приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини».

З огляду на ту обставину, що в наслідки розв`язання спору про визнання розірваня шлюбу фіктивним позивачем покладається запит щодо отримання прав на спадкове нерухоме майно, у виниклому спорі підлягають до застосування правила виключної підсудності за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Оскільки розташування майна, передбаченого як спірне, не є однорідним за адміністративним поділом, що, у свою чергу, передбачає необхідність визначення правильної територіальної підсудності, позивачем слід навести відомості та надати підтверджуючі докази розташування нерухомого майна, вартості такого нерухомого майна щодо кожного з об`єктів.

За змістом ч.1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 175, 185 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Житомирі Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), за участю третіх осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання фіктивним розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк в десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху для виправлення вказаних недоліків.

В разі, якщо позивач не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Суддя: Д.М.Лєдньов