Справа № 703/4891/23
2/703/1380/23
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

18 жовтня 2023 року м. Сміла

Суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Крива Ю.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Черкаського відділу поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області, третя особа Перша Черкаська державна нотаріальна контора, про зняття арешту з майна,-

встановив:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області з позовом до Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області, в якому просять суд скасувати арешт з номером запису про обтяження: 51005 та реєстраційними номерами обтяження: 10103870, 10103902, 10103937 накладений відповідно до постанови слідчого СВ Придніпровського РВ м. Черкаси ГУМВС України в Черкаській області Власенко К.А. б/н від 18 червня 2010 року.

Згідно автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Криві Ю.В.

Під час вирішення питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст. 175, 177 ЦПК України та підлягає залишенню без руху, виходячи із наступного.

Так, суддею встановлено, що при поданні позовної заяви позивачами не доплачено судовий збір в розмірі ставки встановленої Законом.

Частиною 4 статті 177 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок для сплати судового збору за подання фізичною/юридичною особою до суду позовної заяви, що містить вимоги майнового та немайнового характеру, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08.07.2011 року.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про судовий збір», платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи-підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

За змістом ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно зі ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2023 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2023 року з 01 січня встановлений у розмірі 2684 грн.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 % розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп.

Водночас, згідно з ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Системний аналіз положень ЦПК і Закону України «Про судовий збір» дає підстави для висновку, що кожна із сторін справи діє у цивільному процесі самостійно і, реалізовуючи своє право на судовий захист, є самостійним платником судового збору.

З поданої позовної заяви вбачається, що вона подана одночасно двома позивачами, зокрема, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до одного відповідача та ними заявлено вимоги немайнового характеру.

Отже, кожному із позивачів слід надати документи про сплату судового збору за звернення до суду з позовом немайнового характеру в розмірі встановленому за подачу заяви немайнового характеру або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Окрім того, відповідно до абзацу другого частини 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» якщо в позовній заяві об`єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов`язані між собою, судовий збір сплачується окремо за кожну із таких вимог (або загальною сумою).

Належним доказом, який підтверджує сплату судового збору є оригінал квитанції чи платіжного доручення, доданий до позовної заяви.

Згідно поданої позивачами позовної заяви, її прохальна частина містить один пункт щодо скасування арешту нерухомого майна, разом з тим як вбачається з описової частини позовної заяви та доданих до позовної заяви документів позивачами фактично заявлено три вимоги немайнового характеру, а саме:

- про скасування арешту накладеного відповідно до постанови слідчого СВ Придніпровського РВ м. Черкаси ГУМВС України в Черкаській області Власенко К.А. б/н від 18 червня 2010 року з номером запису про обтяження: 51005 та реєстраційним номером обтяження: 10103870, згідно якого реєстратором: Першою Черкаською державної конторою 03 серпня 2010 року на підставі вказаної постанови слідчого від 18 червня 2010 року, накладено заборону (додаткові дані: заборона № 295, вх..№256/02-32 від 03 серпня 2010 р.) на нерухоме майно, а саме: 1/2 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_1 ;

- про скасування арешту накладеного відповідно до постанови слідчого СВ Придніпровського РВ м. Черкаси ГУМВС України в Черкаській області Власенко К.А. б/н від 18 червня 2010 року з номером запису про обтяження: 51005 та реєстраційним номером обтяження: 10103902, згідно якого реєстратором: Першою Черкаською державної конторою 03 серпня 2010 року на підставі вказаної постанови слідчого від 18 червня 2010 року, накладено заборону (додаткові дані: заборона № 296, вх..№256/02-32 від 03 серпня 2010 р.) на нерухоме майно, а саме: 1/2 частину домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого є ОСОБА_2 ;

- про скасування арешту накладеного відповідно до постанови слідчого СВ Придніпровського РВ м. Черкаси ГУМВС України в Черкаській області Власенко К.А. б/н від 18 червня 2010 року з номером запису про обтяження: 51005 та реєстраційним номером обтяження: 10103937, згідно якого реєстратором: Першою Черкаською державної конторою 03 серпня 2010 року на підставі вказаної постанови слідчого від 18 червня 2010 року, накладено заборону (додаткові дані: заборона № 297, вх..№256/02-32 від 03 серпня 2010 р.) на нерухоме майно, а саме: 1/2 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої є ОСОБА_2 .

Таким чином, фактично позивачем ОСОБА_1 до відповідача заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру, а саме щодо скасування арешту на 1/2 частину земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .

В свою чергу, позивачем ОСОБА_2 до відповідача фактично заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме щодо скасування арешту на 1/2 частину до належного їй домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 та про скасування арешту на 1/2 частину земельної ділянки за вказаною адресою.

Відтак, враховуючи вимоги зазначені у позовній заяві, при зверненні до суду з даною позовною заявою позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за одну вимогу немайнового характеру у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1073 грн. 60 коп., а позивачу ОСОБА_2 слід сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, що становить 2147 грн. 20 коп. (1073 грн. 60 коп. + 1073 грн. 60 коп.)

Однак, на підтвердження сплати судового збору за пред`явленим позовом позивачами додано одну платіжну інструкцію № 0.0..1 від 29 вересня 2023 року про сплату судового збору в загальній сумі 1073 грн. 60 коп. Платниками у вказаній платіжній інструкції зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а відтак позивачами сплачено судовий збір в неналежному розмірі.

Оскільки позивачем ОСОБА_1 сплаті підлягав судовий збір у розмірі 1073 грн. 60 коп., відтак сума недоплаченого нею судового збору, складає 536 грн. 80 коп. В свою чергу, оскільки позивачем ОСОБА_2 сплаті підлягав судовий збір у розмірі 2147 грн. 20 коп., відтак сума недоплаченого нею судового збору, складає 1610 грн. 40 коп.

З огляду на викладене, позивачам, окремими платіжними документами слід доплатити судовий збір за подання позовної заяви у вищевказаному розмірі та, для приєднання до матеріалів справи, надати Смілянському міськрайонному суду Черкаської області оригінали платіжних документів про оплату вказаних витрат, які перерахувати за наступними банківськими реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у Черк.обл./тгм.Сміла/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37930566;

банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.);

код банку отримувача (МФО) - 899998 ;

рахунок отримувача - UA0023753;

код класифікації доходів бюджету 22030101.

У разі доплати судового збору в належному розмірі позивачам слід додати до позову попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вони понесли і які очікують понести у зв`язку із розглядом справи.

Належним доказом сплати судового збору є фінансовий документ: платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. Також, фінансовий документ повинен бути підписаний уповноваженою посадовою особою і скріплено печаткою установи з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України.

Так, за висновками Європейського суду з прав людини, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1992 року у справі "Хаджіанастасіу проти Греції", пункти 32-37).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року справа "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Окрім того, слід зазначити, що позивачами вказана нечітка та неконкретизована позовна вимога.

Так, в порушення п.4 ч.3 ст.175 ЦПК України, позовна заява не містить чіткий зміст позовних вимог кожного з позивачів до відповідача в обраний ними спосіб захисту.

У контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги до відповідача.

За таких обставин позивачам необхідно надати суду уточнену позовну заяву в якій викласти позовні вимоги із зазначенням чіткого змісту позовних вимог кожного з позивачів до відповідача в обраний ними спосіб захисту.

На підставі вищевикладеного, приходжу до обґрунтованого висновку, що позовна заява подана без додержання вимог встановлених ст.175 та ст.177 ЦПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 185 ЦПК України - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усуне недоліки заяви у строк, встановлений судом, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

За вказаних обставин позовна заява повинна бути залишена без руху, а позивачам необхідно надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Також, судом при винесенні ухвали враховується прецедентна практика Європейського суду з прав людини (Рішення Суду у справі Жоффр де ля Прадель проти Франції від 16.12.1992 p.), яка виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Враховуючи вищенаведене позивачам необхідно усунути виявлені недоліки позовної заяви, а саме доплатити на відповідний рахунок суду судовий збір, надавши суду оригінали квитанцій про його сплату та надати суду уточнену позовну заяву в якій викласти позовні вимоги із зазначенням чіткого змісту позовних вимог кожного з позивачів до відповідача в обраний ними спосіб захисту.

Роз`яснити позивачам, що у відповідності до ч.1 ст. 177 ЦПК України, у разі надання додаткових документів до суду, позивач повинен надати їх копії, у відповідності до кількості відповідачів та третіх осіб по справі.

У зв`язку з наведеним, вказані вимоги суду не є порушенням права на справедливий судовий захист, залишення позовної заяви без руху жодним чином не перешкоджає позивачу у доступі до правосуддя після усунення недоліків позову.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 175, 177, 185, 260 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Черкаського відділу поліції Головного управління національної поліції в Черкаській області, третя особа Перша Черкаська державна нотаріальна контора, про зняття арешту з майна - залишити без руху.

Надати позивачам строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, вказаних в мотивувальній частині даної ухвали.

У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.В. Крива