Справа № 185/9256/23
Провадження № 2/634/133/23
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2023 року

Сахновщинський районний суд Харківської області у складі

головуючого судді Зимовського О.С.,

за участю секретаря судового засідання Лісняк С.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Сахновщина цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко Олена Віталіївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

встановив:

18.08.2023 року до Сахновщинського районного суду Харківської області з Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Ухвалою Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 24.07.2023 року визначено підсудність вказаної справи за Сахновщинським районним судом Харківської області.

Ухвалою Сахновщинського районного суду Харківської області від 21 серпня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.

На обґрунтування позовної заяви позивачі зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Люботині, Харківської області помер їх син ОСОБА_4 . Після його смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно, а саме: земельну ділянку, площею 6,2015 га, кадастровий номер :01:000:1014, яка належала померлому на праві власності на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії IV-XP №022558 від 16.01.2003 року. Окрім позивачів також спадкоємцем за законом наступної черги, після смерті ОСОБА_4 є їх донька, тобто сестра померлого - ОСОБА_5 . У встановлений законом шестимісячний строк вони не змогли вчасно подати заяву про прийняття спадщини через об`єктивні і непереборні труднощі. Оскільки лише 21 липня 2022 року їм вдалося офіційно зареєструвати смерть сина ОСОБА_4 . У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 в Україні введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався та діє і в теперішній час.З урахуванням того, що на території України продовжували відбуватися воєнні дії (у тому числі на території Харківської області), вони не могли своєчасно звернутися із заявою до нотаріуса. Також воєнний стан вплинув і на роботу нотаріусів в Україні. 28 лютого 2022 року Кабінет Міністрів України прийняв Постанову № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану». Відповідно до п. 3 цієї Постанови на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупинявся. Тобто законодавцем було запроваджено правило зупинення на весь час дії воєнного стану перебігу шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмову від її прийняття. До спливу шестимісячного строку, зверталися до адвоката з приводу отримання консультації щодо наших подальших дій в даній ситуації, та отримала інформацію щодо нашого права подати заяву після закінчення війни, що узгоджується з вищезазначеною постановою. Отримавши свідоцтво про смерть сина, вони були впевнені, що мають право на протязі 10 місяців з часу реєстрації смерті сина звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. А тому в межах вказаного строку, 05 травня 2023 року звернулися із відповідними заявами до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. Листами №112 та №113 від 26.05.2023 року приватний нотаріус повідомила, що нами пропущений строк для подачі заяви про прийняття/відмову від прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.У зв`язку із викладеним та відповідно до вимог ст. 1272 ЦК України просив визначити їм додатковий строк три місяці від дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Позивачі та їх представник в судове засідання не з`явилися. Представником позивачів подано до суду заяву в якій вона просить провести розгляд справи за відсутності позивачів та їх представника. Позовні вимоги підтримує просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнає в повному обсязі, не заперечує проти їх задоволення.

Третя особа приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Враховуючи викладене, суд вважає можливим розглядати справу у відсутності учасників справи на підставі наявних у справі матеріалів, і відповідно до ч.2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані до суду докази у їх сукупності були встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Червоний Степ Сахновщинського району Харківської області. Батьками записані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с.13)

Відповідно до копії свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 , видане 21.07.2022 року Павлоградським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Павлоградському районі Дніпропетровської області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), актовий запис №1388, ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Люботин Харківського району Харківської області, що підтверджується також копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть №7 від 21.07.2023 року. (а.с.14-15)

Згідно копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 ОСОБА_6 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Червоний Степ Сахновщинського району Харківської області. Батьками записані ОСОБА_2 та ОСОБА_1 (а.с. 17)

Відповідно до копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_4 , 24.07.2013 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , актовий запис №104, та після реєстрації шлюбу ОСОБА_6 присвоєно прізвище « ОСОБА_8 ». (а.с. 18)

Рішенням Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 27.02.2018 року у справі №185/9846/17, шлюб між ОСОБА_7 та ОСОБА_9 розірвано, та після розірвання шлюбу сторонам прізвища залишено без змін. (а.с. 19-20)

Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_5 , 27.01.2022 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_10 та ОСОБА_9 , актовий запис №1, та після реєстрації шлюбу ОСОБА_9 присвоєно прізвище « ОСОБА_11 ». (а.с. 21)

Відповідно до копії інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 12.12.2022 року №317404212 зареєстровано право власності за ОСОБА_4 на земельну ділянку, площею 6,2015 га, кадастровий номер :01:000:1014, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташовану на території Лигівської сільської ради Сахновщинського району Харківської області, яка належала померлому на праві власності на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії IV-XP №022558 від 16.01.2003 року. (а.с. 22)

05.05.2023 року позивачі звернулися з заявами до приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В., а саме ОСОБА_1 щодо прийняття спадщини після смерті сина ОСОБА_4 , а ОСОБА_2 щодо відмови від прийняття спадщини після смерті сина. (а.с. 23-24)

Листами приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. від 26.05.2023 року №112 та №113 повідомлено позивачів, що ними пропущений строк для подачі заяви про прийняття/відмову від прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини. (а.с. 25-27)

Згідно інформації приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. від 11.09.2023 року №241/01-16 спадкова справа після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 нею не заводилася.

Відповідно доінформації приватного нотаріуса Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко О.В. від 04.10.2023 року №266/01-16 додатково повідомлено, що інформація про спадкодавця ОСОБА_4 була внесена помилково (технічна помилка) і тому запис у Спадковому реєстрі видалений, на підтвердження вказаного надано інформаційну довідку зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) від 04.10.2023 року №74196199.

Згідно зі статтями 1216, 1218 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтями 1217, 1223 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (спадкоємці за законом першої-п`ятої черг). Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно частини першої статті 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).

За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен встановити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси особи, і залежно від встановленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або про відмову в їх задоволенні.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок про те, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач.

Статтею 175 ЦПК України встановлено, що викладаючи зміст позовної заяви, саме позивач визначає коло відповідачів, до яких він заявляє позовні вимоги.

Позов може бути пред`явлений до кількох відповідачів. Участь у справі кількох відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є їхні спільні права чи обов`язки; 2) права і обов`язки кількох відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права й обов`язки (стаття 50 ЦПК України).

Згідно з частинами першою, другою статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Суд при розгляді справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем.

У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.

Отже, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи. Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача.

Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18), від 20 червня 2018 року у справі № 308/3162/15-ц (провадження № 14-178цс18), від 21 листопада 2018 року у справі № 127/93/17-ц (провадження № 14-392цс18), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18), від 12 грудня 2018 року у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18), від 05 травня 2019 року у справі № 554/10058/17 (провадження № 14-20цс19).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пред`явили позов до ОСОБА_3 , яка, згідно матеріалів справи, заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 в установлений ст. 1270 ЦК України строк не подавала, зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не проживала, фактично спадщину не прийняла.

Більш того відповідач ОСОБА_3 є донькою позивачів, тому в розумінні ст. 1262 ЦК України відноситься до другої черги спадкоємців за законом, тоді як позивачі є спадкоємцями першої черги відповідно до ст. 1261 ЦК України.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна, а за відсутності нерухомого майна - місцезнаходженням основної частини рухомого майна зобов`язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою.

Між тим ні позивачі, ні їх представник адвокат Смірнова Н.А. клопотань про заміну відповідача ОСОБА_3 , належними відповідачами (органами місцевого самоврядування за місцезнаходженням нерухомого майна), чи про залучення їх до участі у справі не заявляли. Суд же не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів, або замінювати неналежного відповідача належними.

В пункті 39 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 304/284/18 (провадження № 14-517цс19) зазначено, що належним відповідачем має бути така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги. Суд захищає порушене право чи охоронюваний законом інтерес позивача саме від відповідача.

Як зазначено в пункті 40 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц «Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача».

Крім того, відповідно до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, належним відповідачем по вказаній справі є Сахновщинська селищна рада Красноградського району Харківської області.

У зв`язку з вищевикладеним, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до неналежного відповідача ОСОБА_3 .

Керуючись ст.ст. 3, 12, 223, 258, 259, 265, 273, 315, 354, 355 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Красноградського районного нотаріального округу Харківської області Давиденко Олена Віталіївна про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя: