Справа № 446/481/23 Головуючий у 1 інстанції: Котормус Т. І.
Провадження № 22-ц/811/2963/23 Доповідач в 2-й інстанції: Копняк С. М.
У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

20 жовтня 2023 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: Копняк С.М. (суддя-доповідач), Бойко С.М., Ніткевича А.В., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на рішення Кам`янка - Бузького районного суду Львівської області від 12 вересня 2023 року в справі за позовом Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області до ОСОБА_1 про стягнення суми зайво отриманої пенсії,

В С Т А Н О В И В:

29 вересня 2023 року Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області вперше засобами поштового звязку скерувало безпосередньо до Львівського апеляційного суду апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на рішення Кам`янка - Бузького районного суду Львівської області від 12 вересня 2023 року.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 06 жовтня 2023 рокуапеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на рішення Кам`янка - Бузького районного суду Львівської області від 12 вересня 2023 року повернуто заявнику в зв`язку з тим, що подана апеляційна скарга та додані до неї матеріали не містили визначених частиною третьою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_2 на підписання апеляційної скарги.

При цьому заявнику було роз`яснено, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

13 жовтня 2023 року Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області засобами поштового звязку вдруге скерувало безпосередньо до Львівського апеляційного суду апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на рішення Кам`янка - Бузького районного суду Львівської області від 12 вересня 2023 року.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на рішення Кам`янка - Бузького районного суду Львівської області від 12 вересня 2023 року слід повернути заявнику, з огляду на таке.

Відповідно до частини третьої статті 356 ЦПК України апеляційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (частина третя статті 58 ЦПК України).

По своїй суті підписання та/або подання апеляційної скарги є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва, яке має здійснюватися належними представниками.

Відповідно до частин першої, другої статті 60 ЦПК України представником в суді може бути адвокат або законний представник. Під час розгляду спорів, що виникають з трудових правовідносин, а також справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених у статті 61 цього Кодексу.

Документами, які підтверджують повноваження представників у цивільному процесі, є довіреність фізичної або юридичної особи; довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами; повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (частини перша, третя, четверта статті 62 ЦПК України).

Як убачається із матеріалів апеляційної скарги така підписана начальником юридичного управління Ольгою Страхоцькою.

До апеляційної скарги заявником долучено довіреність, якою Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області уповноважує Страхоцьку Ольгу Ярославівну представляти та захищати інтереси управління у всіх інстанціях судової системи України та витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань з якого убачається, що остання наділена повноваженнями на вчинення дій від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (відмова позивача від позову, визнання позову відповідачем).

Згідно з даними, отриманими з Єдиного реєстру адвокатів України, відомості про те, що остання має статус адвоката, відсутні.

Частиною першою статті 58 ЦПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

У пункті 18 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України встановлено, що положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України.

29 грудня 2019 року набрав чинності Закон України від 18 грудня 2019 року № 390-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» згідно з яким, зокрема частини третю і четверту статті 58 ЦПК України виклали у новій редакції.

Так, у частині третій статті 58 ЦПК України визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника. А у частині четвертій статті 58 ЦПК України вказано про те, що держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Отже, з 29 грудня 2019 року самопредставництво юридичної особи, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування у цивільному судочинстві можуть здійснювати будь-які фізичні особи, уповноважені на це саме відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту).

Якщо такого договору (контракту) у письмовій формі немає чи у ньому зафіксований неповний перелік трудових (посадових) обов`язків працівника (наприклад, є посилання на посадову інструкцію), то поряд із підтвердженням наявності трудових відносин, такий працівник подає відповідний документ юрособи (зокрема, посадову інструкцію), в якому визначений його обов`язок представляти інтереси цієї особи в суді (діяти за правилами її самопредставництва), а за наявності також обмеження відповідних повноважень.

Наявність або відсутність у Єдиному державному реєстрі даних про такого працівника, який поряд із керівником має право вчиняти дії від імені юридичної особи, не впливає на обов`язок останньої підтвердити повноваження цього працівника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Схожих висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 08 червня 2022 року у справі № 303/4297/20 (провадження № 14-105цс21).

Довіреність ГУ ПФУ у Львівській області самостійно також не підтверджує повноваження щодо його представництва працівником - О.Страхоцькою.

Схожих висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 12 січня 2023 року у справі № 761/13085/14-ц (провадження № 61-6496св21)

У цьому зв`язку подання довіреності та/або витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань в такому випадку не підтверджує належним чином повноважень ОСОБА_2 , та не звільняє учасника справи від обов`язку підтвердити повноваження цього працівника, як представника діяти у судовому процесі на підставі закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), зокрема обсяг цих повноважень.

Як встановлено, апеляційна скарга та додані до неї матеріали не містять визначених частиною третьою статті 58 ЦПК України документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_2 на підписання апеляційної скарги.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на таке.

Так, заявником до поданої 13 жовтня 2023 року апеляційної скарги долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Кам`янка - Бузького районного суду Львівської області від 12 вересня 2023 року, із змісту такого убачається, що заявник не заперечує того факту, що повноваження представника Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на подання, підписання апеляційної скарги, тощо мають бути підтверджені у відповідності до вимог чинного законодавства, при цьому долучає на підтвердження повноважень начальника юридичного відділу Страхоцької О.Я. довіреність та витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Заявник вважає, що має право на реалізацію свого конституційного права щодо оскарження судового рішення.

Повертаючи апеляційну скаргу із підстав відсутності документів, які можуть підтвердити повноваження ОСОБА_2 на підписання апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не позбавляє заявника на реалізацію ними конституційного права щодо оскарження судового рішення, навпаки, звертає увагу заявнику на дотримання та виконання ним вимог чинного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 44 України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема: 1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; 2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; 3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер; 4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою; 5) укладення мирової угоди, спрямованої на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі (частина друга статті 44 ЦПК України).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами віднесено до основних засад (принципів) цивільного судочинства (пункт 11 частини третьої статті 2).

Відповідно до частини другої статті 262 ЦПК України суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі, якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором.

Враховуючи, що заявник, скерувавши 13 жовтня 2023 року апеляційну скаргу на рішення Кам`янка - Бузького районного суду Львівської області від 12 вересня 2023 року не усунув недоліки, що стали підставою для повернення скарги ухвалою Львівського апеляційного суду від 06 жовтня 2023 року, такі дії можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, із застосуванням заходів процесуального примусу.

Відповідно до пункту 1 частини п`ятої статті 357 ЦПК України апеляційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

За наведених обставин апеляційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала.

Повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись статтею 357 ЦПК України, Львівський апеляційний суд,

У Х В А Л И В:

апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на рішення Кам`янка - Бузького районного суду Львівської області від 12 вересня 2023 року повернути заявнику.

Копію ухвали про повернення апеляційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Повний текст ухвали складено 20 жовтня 2023 року.

Судді: С.М. Копняк

С.М. Бойко

А.В. Ніткевич