ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2023 року

м. Хмельницький

Справа № 671/1097/20

Провадження № 22-ц/4820/1628/23

Хмельницький апеляційний суд у складі колегії

суддів судової палати з розгляду цивільних справ

Ярмолюка О.І. (суддя-доповідач), Грох Л.М., Янчук Т.О.,

секретар судового засідання Шевчук Ю.Г.,

з участю представника позивачки ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ в натурі спільного майна між співвласниками за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Волочиського районного суду Хмельницької області від 21 червня 2023 року про призначення експертизи,

встановив:

1.Описова частина

Короткий зміст позовних вимог

У липні 2020 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про поділ в натурі спільного майна між співвласниками.

ОСОБА_2 зазначила, що з 31 травня 1997 року вона перебувала з ОСОБА_3 у зареєстрованому шлюбі, який розірвано за судовим рішенням.

За час шлюбу позивачка та ОСОБА_3 за спільні кошти розпочали будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 (далі житловий будинок).

Рішенням Волочиського районного суду Хмельницької області від 21 лютого 2020 року визнано за нею право власності на частину будівельних матеріалів і конструктивних елементів у незакінченому будівництвом житловому будинку, ступенем готовності до експлуатації 72,32%.

Незавершений будівництвом житловий будинок розташований на земельній ділянці площею 0,0275 га (кадастровий номер :01:002:1182) по АДРЕСА_1 , яка на підставі договору купівлі-продажу від 15 травня 2020 року належить на праві власності ОСОБА_4 (нова дружина ОСОБА_3 ).

Згідно будівельного паспорта від 28 жовтня 2013 року (реєстраційний номер 111-В.3.3.4-28.10.2013) та повідомлення про початок виконання будівельних робіт (зареєстровано за номером ХМ35) ОСОБА_4 є замовницею незавершеного будівництва.

ОСОБА_3 і ОСОБА_4 не бажають разом із позивачкою завершити будівництво житлового будинку та ввести його в експлуатацію, а між сторонами не досягнуто згоди щодо його поділу в натурі.

За таких обставин ОСОБА_2 просила суд провести поділ у натурі незавершеного будівництвом житлового будинку між його співвласниками, ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , виділивши кожному з них в натурі у приватну власність окремі приміщення, виходячи з рівності їх часток у праві власності, відповідно до варіанту поділу, визначеного у висновку судової будівельно-технічної експертизи.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 21 червня 2023 року клопотання представника відповідача ОСОБА_3 задоволено частково.

Призначено додаткову судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експерту Хмельницького регіонального відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Денисову Д.В. (м. Хмельницький, вул. Володимирська, 109).

На вирішення експертизи поставлені запитання:

- чи можливо відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва провести поділ в натурі незавершеного будівництвом житлового будинку ступенем готовності до експлуатації 73,32%, що розташований по АДРЕСА_1 , між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , виходячи з того, що ОСОБА_2 належить право власності на частку будівельних матеріалів і конструктивних елементів в зазначеному незавершеному будівництвом житловому будинку, та чи технічно можливо довести до кінця будівництво зазначеними особами?

Експерта попереджено про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладеного обов`язку за статтями 384, 385 КК України.

Зобов`язано відповідача ОСОБА_3 провести оплату вартості експертних робіт.

Зобов`язано сторони не чинити перешкод експертові під час проведення судової експертизи та забезпечити безперешкодний доступ експерта до досліджуваного об`єкта.

На час проведення експертизи провадження у справі зупинено.

Хмельницькому регіональному відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз направлено копію ухвали та матеріали цивільної справи № 671/1097/20.

Визначено, що у разі неможливості провести додаткову експертизу у визначений законом строк, необхідно погодити виконання судової додаткової експертизи понад три місяці.

Роз`яснено сторонам положення статті 109 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі, а саме, що у разі ухилення учасника справи від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з`ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Суд керувався тим, що при проведенні судової будівельно-технічної експертизи експертом не було надано відповідь на питання про технічну можливість довести до кінця будівництво житлового будинку відповідно нормативно-правових актів у галузі будівництва. Також у тексті висновку експертом допущено ряд технічних неточностей та описок, які усунути в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта виявилося неможливим. У зв`язку з цим, для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідне додаткове застосування спеціальних знань у сфері іншій, ніж право. Підстави для призначення повторної експертизи та визначення іншої експертної установи відсутні. Відповіді на заявлені у клопотанні про призначення експертизи питання №2 і №3 виходять за межі предмету доказування у справі, а тому ці питання не можуть бути поставлені перед експертом.

Короткий зміст і узагальнені доводи апеляційної скарги

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, призначити у справі повторну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертам Хмельницького науково-дослідного експертно-криміналістичного центру, та поставити перед експертами питання: чи можливо відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва провести поділ в натурі незавершеного будівництвом житлового будинку ступенем готовності до експлуатації 73,32%, що розташований по АДРЕСА_1 , між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , виходячи з того, що ОСОБА_2 належить право власності на частку будівельних матеріалів і конструктивних елементів в зазначеному незавершеному будівництвом житловому будинку, та чи технічно можливо довести до кінця будівництво зазначеними особами?

При цьому ОСОБА_3 послався на порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Апеляційна скарга мотивована тим, що спірний об`єкт незавершеного будівництва є сукупністю будівельних матеріалів і не зареєстрований як нерухоме майно, а тому висновок первісної будівельно-технічної експертизи щодо можливості поділу цього об`єкта в натурі викликає сумніви щодо його достовірності. При підготовці вказаного висновку експерт визначив неправильно об`єкт дослідження та врахував нечинні документи. Оскільки первісний висновок експерта є необґрунтованим, не відповідає матеріалам справи та викликає сумніви в його правильності, то суд мав призначити повторну, а не додаткову експертизу, проведення якої необхідно було доручити іншій експертній установі.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У своєму відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_2 просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін, указуючи на її законність та обґрунтованість.

ОСОБА_4 не висловила своєї позиції щодо апеляційної скарги.

2. Мотивувальна частина

Позиція суду апеляційної інстанції

Частинами першою, другою, п`ятою статті 263 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення не відповідає.

Заслухавши учасника судового процесу та дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Суд першої інстанції не дотримався приписів статті 113 ЦПК України.

У зв`язку з порушенням норм процесуального права оскаржувану ухвалу слід змінити.

Встановлені судами першої та апеляційної інстанції обставини

Суд першої інстанції ухвалою від 31 липня 2020 року відкрив провадження у справі, визначив порядок її розгляду за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання.

Ухвалою Волочиського районного суду Хмельницької області від 30 листопада 2020 року задоволено клопотання ОСОБА_2 і призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Хмельницького регіонального відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення експертизи поставлені запитання: чи можливо відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва провести поділ в натурі незавершеного будівництвом житлового будинку ступенем готовності до експлуатації 73,32%, що розташований по АДРЕСА_1 , між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , виходячи з того, що ОСОБА_2 належить право власності на частку будівельних матеріалів і конструктивних елементів в зазначеному незавершеному будівництвом житловому будинку, та чи технічно можливо довести до кінця будівництво зазначеними особами?

За результатами експертизи судовим експертом Денисовим Д.В. складено висновок №3739/20-26 від 14 жовтня 2022 року, згідно якого провести поділ в натурі незавершеного будівництвом житлового будинку ступенем готовності до експлуатації 73,32%, що розташований по АДРЕСА_1 , між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , можливо з відхиленням від ідеальних часток за варіантами розподілу, наведеними у додатках №1, №2, №3.

У грудні 2022 року ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про призначення по справі додаткової судової будівельно-технічної експертизи, на вирішення якої слід поставити питання:

чи можливо відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва провести поділ в натурі будівельних матеріалів і конструктивних елементів в незакінченому будівництвом житловому будинку ступенем готовності до експлуатації 73,32%, що розташований по АДРЕСА_1 (з урахуванням того, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ХМ35 від 20 листопада 2013 року та №ХМ72 від 26 квітня 2016 року скасовані), між його співвласниками ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , виходячи з того, що ОСОБА_2 належить право власності на частку будівельних матеріалів і конструктивних елементів в зазначеному незавершеному будівництвом житловому будинку?;

чи відносяться на даний час будівельні матеріали і конструктивні елементи в незакінченому будівництвом житловому будинку ступенем готовності до експлуатації 73,32%, що розташований по АДРЕСА_1 (з урахуванням того, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ХМ35 від 20 листопада 2013 року та №ХМ72 від 26 квітня 2016 року скасовані), до самочинного будівництва, та чи підлягає поділу це будівництво, якщо воно є самочинним?;

чи технічно можливо відповідно до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва довести до кінця зазначеними особами будівництво на земельній ділянці кадастровий номер :01:002:1182, площею 0,0275 га, яка належить на праві власності ОСОБА_4 .?.

Мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції

Частиною першою статті 2 ЦПК України встановлено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Одним із основних принципів цивільного судочинства є змагальність сторін (частина третя статті 2 ЦПК України).

Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, у тому числі висновками експертів.

В силу статті 102 ЦПК України висновок експерта це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Згідно зі статтею 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.

Відповідно до статті 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).

Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що при прийнятті процесуальних рішень і застосуванні будь-яких процесуальних норм суд має керуватись у першу чергу основним завданням цивільного судочинства, яким є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту прав та інтересів особи.

Досягнення завдань цивільного судочинства забезпечується за допомогою реалізації його основних засад, у тому числі принципу змагальності сторін.

Висновок експерта є доказом, який складається на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Судом призначається експертиза за відповідним клопотанням учасника справи для з`ясування обставин, які можуть бути встановлені лише із застосуванням спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пунктах 10, 11 постанови від 30 травня 1997 року №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», первинною є експертиза, при проведенні якої об`єкт досліджується вперше. За змістом ?…? КПК чи ?…? ЦПК додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з`ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо. Висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об`єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання. Неясним вважається висновок, який нечітко викладений або має невизначений, неконкретний характер. В ухвалі про призначення додаткової експертизи суду необхідно зазначати, які висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. Проведення додаткової експертизи може бути доручено тому самому або іншому експертові.

Повторна експертиза призначається, коли є сумніви правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи. Істотними можуть визнаватися, зокрема, порушення, які призвели до обмеження прав обвинуваченого чи інших осіб. В ухвалі (постанові) про призначення повторної експертизи зазначаються обставини, які викликають сумніви у правильності попереднього висновку експерта. Проведення повторної експертизи може бути доручено тільки іншому експертові.

Із матеріалів справи слідує, що предметом позову ОСОБА_2 є поділ між нею і ОСОБА_3 незавершеного будівництвом житлового будинку.

Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідне застосування спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Також суд правомірно керувався тим, що при проведенні первинної судової будівельно-технічної експертизи експертом не було надано відповідь на всі поставлені питання, а складений ним висновок містить неповноту та помилки, які не можуть бути усунуті в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта.

Водночас суд не звернув уваги на те, що неправильність висновку первинної експертизи в частині опису предмету дослідження незавершеного будівництвом житлового будинку (невідповідність фактичним обставинам зазначеної адреси будівництва, використаних будівельних матеріалів і конструктивних елементів, проведених обмірів і побудованих приміщень) є істотним, і таким, що викликає сумнів у достовірності висновку експерта в цілому.

Крім того, ненадання експертом відповіді на питання щодо технічної можливості довести до кінця спірне будівництво унеможливлює правильне вирішення спору.

За таких обставин суд мав призначити у справі повторну будівельно-технічну експертизу та доручити її проведення іншому експерту.

В цій частині оскаржувану ухвалу слід змінити.

Оскільки сторони фактично погодили поставлене перед експертом запитання, то суд апеляційної інстанції не знаходить підстав для його коригування.

3. Висновки суду апеляційної інстанції

Ухвала суду першої інстанції про призначення експертизи не відповідає вимогам процесуального закону, а тому згідно з пунктом 4 частини першої статті 376 ЦПК України її слід змінити.

Керуючись ст.ст. 374, 376, 381, 382, 384, 389 ЦПК України,

постановив:

Ухвалу Волочиського районного суду Хмельницької області від 21 червня 2023 року про призначення експертизи в частині виду призначеної експертизи та експертної установи змінити.

Призначити повторну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експерту Власюку Володимиру Володимировичу (місто Хмельницький, вулиця Соборна, 57, офіс 310).

Експерту Власюку Володимиру Володимировичу направити копію ухвали та матеріали цивільної справи №671/1097/20.

В решті ухвалу суду залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 13 жовтня 2023 року.

Судді: О.І. Ярмолюк

Л.М. Грох

Т.О. Янчук

Головуючий у першій інстанції Ніколова С.В.

Доповідач Ярмолюк О.І. Категорія 5