ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2416/16
провадження № 2/753/8194/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" жовтня 2023 р.Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.,

при секретарі Лузовій І.В.,

за участю:

позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2 ,

відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічного позову, прийняття зустрічного позову та об`єднання в одне провадження з первісними позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_5 , про визнання права та стягнення збитків,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , третя особа: ОСОБА_5 , про визнання права та стягнення збитків.

10.10.2023 відповідачем ОСОБА_2 подано зустрічний позов до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , про стягнення збитків та клопотання про поновлення строку на його подання.

В судовому засіданні ОСОБА_2 клопотання підтримав, просив поновити строк на подання зустрічного позову, прийняти зустрічний позов до розгляду та об`єднати його в одне провадження із первісним позовом.

Позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_3 заперечували проти задоволення клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову, посилаючись на його безпідставність.

Відповідач ОСОБА_4 та третя особа ОСОБА_5 в судове засідання не з`явилися, про розгляд справи були повідомлені належним чином.

Заслухавши думку учасників справи, зваживши доводи клопотання ОСОБА_2 , суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 49 ЦПК України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу: відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частини 7 статті 178 ЦПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Відповідно ч. 2 ст. 193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з однорідних правовідносин або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (ч.1 ст.120 ЦПК України).

Згідно ч.1 ст.126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.

Відповідно до ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів вказаної цивільної справи встановлено, що 19.08.2016 ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Вовка Є.І. було відкрито провадження у справі.

Ухвала суду від 19.08.2016 була надіслано усім учасникам справи, відповідачам та третій особі додатково було надіслано позов з додатками, в тому числі ОСОБА_2 на адресу його останнього відомого зареєстрованого місця проживання.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Вовка Є.І. від 03.10.2016 зупинено провадження по вказаній справі до набрання законної сили рішенням по цивільній справі № 753/17184/13-ц.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2019 справу передано на розгляд судді Мицик Ю.С.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С. від 15.12.2022 поновлено провадження по вказаній цивільній справі; призначено у справі підготовче судове засідання.

Ухвалою суду від 21.02.2023 закрито підготовче провадження у цивільній справі та призначено справу до розгляду по суті.

12.06.2023 від ОСОБА_2 надійшла заява про ознайомлення з матеріалами справи в електронному виді.

28.06.2023 від ОСОБА_2 надійшла заява про направлення йому ухвали про відкриття провадження у справі та позову з додатками на його електронну адресу та встановлення додаткового строку на подання відзиву та зустрічного позову строком до 19.07.2023.

28.06.2023 ОСОБА_2 було надано доступ до електронної справи, додатково листом роз`яснено, що він може ознайомитися з усіма матеріалами судової справи щодня протягом робочого часу в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва.

17.07.2023 від ОСОБА_2 до суду надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження у справі, відзив на позовну заяву та клопотання про поновлення строку на подання відзиву, розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Ухвалою від 19.07.2023 суд задовольнив клопотання ОСОБА_2 про повернення до стадії підготовчого провадження; повернувся при розгляді цивільної справи № 753/2416/16 на стадію підготовчого провадження; призначив підготовче засідання на 11.08.2022 о 15:00 год.; прийняв відзив ОСОБА_2 на позовну заяву; встановив позивачу п`ятнадцятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив; встановив відповідачам п`ятнадцяти денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.

31.07.2023 ОСОБА_2 звернувся із заявою про відвід головуючого судді Мицик Ю.С. від розгляду справи.

01.08.2023 від ОСОБА_2 надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, у зв`язку з необхідністю ознайомлення із матеріалами справи, отримання в суді ухвали про відкриття провадження, збиранням та поданням доказів, підготовки письмових пояснень, підготовки та подання (за необхідності) зустрічного позову. зазначив, що 11.08.2023 він буде знаходитися у відрядженні.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С. від 02.08.2023 заяву ОСОБА_2 про відвід визнано необґрунтованою.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Заставенко М.О. від 07.08.2023 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_2 про відвід головуючого судді Мицик Ю.С.

Суд, ухвалою від 11.08.2023 закрив підготовче провадження у справі, врахувавши тривалість розгляду справи та призначив справу до розгляду по суті.

Разом з тим, із зустрічним позовом відповідач ОСОБА_2 звернувся до суду лише 10.10.2023, тобто майже через три місяці після подання відзиву та постановлення судом ухвали про повернення на стадію підготовчого провадження.

Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на подання зустрічного позову, відповідач ОСОБА_2 вказує, що ухвалу про відкриття провадження у справі він не отримував, не направлення ухвали про відкриття провадження у справі трапилось з причин зловживання правами позивача ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які навмисно ввели суд в оману щодо його адреси проживання. Строк проведення підготовчого провадження у справі є службовим, його пропущення впливає на реалізацію права відповідача ОСОБА_2 подати зустрічний позов до позивача ОСОБА_1 та не знімає із суду обов`язку вчинити процесуальні дії - прийняти зустрічний позов до розгляду та об`єднати його в одне провадження із первісним позовом.

Вирішуючи питання про поновлення ОСОБА_2 строку на подання зустрічного позову суд керується наступним.

З точки зору закону поновлення та продовження строку - це визнання права особи на вчинення певної процесуальної дії після закінчення процесуального строку, якщо його було пропущено з причин, визнаних судом поважними.

Аналіз практики ЄСПЛ свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із такого: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Перелік поважних причин, які враховуються для поновлення пропущеного строку, законом не встановлено, вони визначаються у кожному конкретному випадку, виходячи з певних обставин, які мають юридичне значення. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення процесуальних дій.

Встановлення процесуальних строків законом або судом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників цивільного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Зваживши доводи клопотання, суд вважає, що причини пропуску строку для подання зустрічного позову, на які посилається відповідач ОСОБА_2 , неможливо визнати поважними, з огляду на наступне.

Звертаючись до суду із заявою від 28.06.2023 ОСОБА_2 просив продовжити йому строк на подання відзиву та зустрічного позову до 19.07.2023, при цьому відзив ним було подано до суду 17.07.2023. В подальшому ОСОБА_2 подав клопотання про розгляд справи в судовому засіданні призначеному на 19.07.2023 за його відсутності, із заявами про неможливість подання зустрічного позову разом із відзивом ОСОБА_2 не звертався.

Доводи ОСОБА_6 , що в період з 10.07.2023 по 19.07.2023 він хворів, а в подальшому в серпні 2023 року перебував у відрядженні, суд при вирішенні вказаного клопотання не бере до уваги, оскільки відповідач реалізував своє право на подання відзиву 17.07.2023.

Інших обставин, які є об`єктивно непереборними та не залежали від волевиявлення сторони відповідача та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, ОСОБА_2 не наведено.

В рішенні ЄСПЛ «Устименко проти України» судом було наголошено на тому, що безпідставне поновлення процесуальних строків судом є протиправним, порушує принцип юридичної визначеності та право на справедливий суд.

Безпідставне поновлення процесуального строку є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 25 лютого 2020 року у справі № 755/5323/16-ц та у постанові від 16 грудня 2019 року у справі № 286/1130/13-ц.

Відмова суду у поновленні встановленого законом процесуального строку ґрунтується на законі та переслідує легітимну мету, а також має розумний ступінь пропорційності між застосованими засобами і поставленою метою та не суперечить принципу рівності сторін.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Аналогічні висновки містяться в ухвалах Верховного Суду від 17 лютого 2021 року у справі № 753/17563/19 та від 23 грудня 2020 року у справі № 557/94/19.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 Цивільного процесуального кодексу України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З урахуванням вищевикладеного суд прийшов до висновку, що ОСОБА_2 не було наведено жодних причин і не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у відповідача можливості підготувати та подати зустрічну позовну заяву у встановлений строк, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання про поновлення строку для подання зустрічного позову.

Відтак, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , про стягнення збитків, слід повернути заявнику.

Керуючись статтями 127, 178, 193, 194, 259-261, 353-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на подання зустрічного позову.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , про стягнення збитків - повернути заявнику.

Роз`яснити, що ОСОБА_2 не позбавлений права звернутися до суду з окремим позовом для захисту своїх прав та інтересів.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому повної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено та підписано 18.10.2023.

Суддя: Мицик Ю.С.