Справа № 185/4430/23
Провадження № 2/185/1926/23
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2023 року м.Павлоград

Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Шаповалової І.С.,

за участю секретаря судових засідань Величко А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Павлоград цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини шляхом визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини, -

В С Т А Н О В И В :

29 березня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини шляхом визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини, в якій, з урахуванням уточненої позовної заяви від 19.06.2023 та заяви про розгляд справи за її відсутності від 26.09.2023, просила суд: усунути перешкоди з боку ОСОБА_2 у спілкуванні з малолітнім ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановивши спосіб особистих побачень з ОСОБА_3 без присутності матері та третіх осіб в місці проживання позивача, визначивши перебування дитини з бабусею кожної суботи з 18.00 години до 18.00 години неділі.

В обґрунтування позову позивач зазначила, що є рідною бабусею малолітнього. З січня 2021 року по жовтень 2022 року позивач сама виховувала онука, так як відповідачка не виконувала своїх батьківських обов`язків. На сьогоднішній день дитина проживає із матір`ю, відповідачкою по справі, яка чинить перешкоди у спілкуванні з дитиною, та її вихованні, мирним шляхом врегулювати ситуацію не вдається, уникає обговорення питань з приводу навчання, виховання оздоровлення та відпочинку онука, створює умови, за якими дитина буде обділена увагою бабусі.

Відповідач подала відзив на позовну заяву, згідно із яким частково визнала первісні позовні вимоги. Згідно із заявою про розгляд справи за її відсутності від 26.09.2023 ОСОБА_2 визнала уточнені позовні вимоги частково, не заперечувала проти зустрічей позивача з дитиною кожен другий та четвертий тиждень місяця з 18:00 суботи до 18:00 неділі.

Третя особа подала заяву про заміну третьої особи на орган опіки та піклування Тернівської міської ради, однак в судові засідання не з`являлася, жодних пояснень з приводу спору не надала, не встановила фактичне місце проживання дитини станом на день розгляду справи, надала копію акта обстеження умов проживання станом на 17.10.2022, відповідно до якого малолітній мешкає у АДРЕСА_1 , а також акт про не проживання від 17.04.2023, відповідно до якого ОСОБА_2 , та ОСОБА_3 , фактично не проживають за адресою: АДРЕСА_2 .

Водночас, з пояснень сторін встановлено, що дитина мешкає у м. Павлограді. Періодично у позивача, й у відповідача.

Ухвалою судді від 06 квітня 2023 року відкрито провадження у справі в порядку загального провадження.

Ухвалою судді від 26 вересня 2022 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, встановив таке.

Судом встановлено, не заперечувалося сторонами, що позивач є бабусею, а відповідач матір`ю малолітнього ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Станом на день подання позову між позивачем та відповідачем був спір щодо участі позивача у вихованні та спілкуванні за малолітньою дитиною.

Станом на день розгляду справи спір майже вичерпано. Сторони згодні на участь у вихованні та спілкуванні позивача з малолітньою дитиною.

Однак, сторони не змогли погодити час перебування дитини з бабусею кожної суботи з 18.00 години до 18.00 години неділі, чи кожний другу та четверту суботу з 18:00 до 18: 00.

Частиною третьою статті 51 Конституції України передбачено, що сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою.

Будь-який сімейний спір стосовно дитини має вирішуватися з урахуванням та якнайкращим забезпеченням інтересів дитини.

Статтею 18 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, ратифікованої Україною 27 лютого 1991 року (далі Конвенція), визначено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини, а також встановлено, що найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.

Частиною першою статті 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно статті 9 Конвенції держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

У статті 7 Конвенції передбачено, що кожна дитина має право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про охорону дитинства» дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів.

Згідно зі статтею 141 СК України мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.

Відповідно до статті 153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Статтею 157 СК України встановлено, що питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов`язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той з батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Відповідно до статті 159 СК України, якщо той з батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та її вихованні, зокрема він ухиляється від виконання рішення органу опіки і піклування, другий з батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування з урахуванням віку, стану здоров`я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Статтею 263 СК України визначено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Системний аналіз наведених міжнародних правових норм та норм внутрішнього законодавства України вказує на те, що питання виховання дитини вирішуються батьками спільно.

Саттями 257,258 СК України передбачено, що баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення. Баба і дід мають право звернутися за захистом прав та інтересів малолітніх, неповнолітніх та повнолітніх непрацездатних внуків до органу опіки та піклування або до суду без спеціальних на те повноважень.

Аналіз вказаних норм свідчить про те, що баба має право на участь у вихованні та спілкуванні з онуком. Водночас, батьки не мають права перешкоджати у здійсненні бабою своїх прав на виховання внука.

Зважаючи на те, що спір між бабою та матір`ю щодо участі у вихованні дитини майже вичерпано, суд доходить висновку щодо часткового задоволення позовних вимог.

Суд не може погодитися з доводами позивача щодо перебування дитини щотижня з 18:00 суботи до 18:00 неділі, так як зазначений час спілкування буде обмежувати інтереси як матері, так і дитини п`ятирічного віку, яка потребує більш ретельного догляду з боку матері.

У разі зміни обставин у відносинах сторін спору, визначений порядок участі у спілкуванні з дитиною може бути змінений як за згодою батьків, так і в судовому порядку.

З огляду на викладене, суд визначає позивачу наступний порядок участі у спілкуванні з її онуком - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

кожен другий та четвертий тиждень місяця з 18:00 суботи до 18:00 неділі,

кожен перший та третій тиждень місяця з 18:00 суботи до 11:00 неділі, - без присутності матері за попередньою взаємною домовленістю, з урахуванням стану здоров`я та потреб дитини.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 141 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 259, 263 - 265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради, про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини шляхом визначення способу участі у спілкуванні та вихованні дитини - задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не чинити перешкоди ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у спілкуванні з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у визначений у рішенні порядок та спосіб.

Визначити ОСОБА_1 наступний порядок участі у спілкуванні з її онуком - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 :

кожен другий та четвертий тиждень місяця з 18:00 суботи до 18:00 неділі,

кожен перший та третій тиждень місяця з 18:00 суботи до 11:00 неділі, -

без присутності матері за попередньою взаємною домовленістю, з урахуванням стану здоров`я та потреб дитини.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення або складення, а учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - з дня вручення йому повного рішення суду.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 .

Відповідач - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 .

Третя особа - Орган опіки та піклування Павлоградської міської ради, місцезнаходження: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Соборна, буд. 95, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України: 04052229.

Суддя І. С. Шаповалова