Справа № 682/2263/23
Провадження № 2/682/629/2023
Славутський міськрайонний суд
Хмельницької області в складі:
головуючої судді Мотонок Т.Я.,
за участю секретаря Мелашенко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Славута в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу № 682/2263/23 за позовом Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органів, уповноважених здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, Славутської міської ради, до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу незаконним виловом риби,
04.09.2023 до Славутського міськрайонного суду Хмельницької області надійшов позов Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органів, уповноважених здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, Славутської міської ради, до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу незаконним виловом риби.
В обґрунтування поданого позову позивач вказує, що вироком Славутського міськрайонного суду від 07.06.2023 у справі № 682/1329/23 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 249, ч. 2 ст. 289, ч. 4 ст. 185 КК України, із застосуванням ст.ст. 71, 72 КК України за сукупністю кримінальних правопорушень та сукупністю вироків шляхом часткового складання призначених покарань, остаточно призначено покарання у вигляді 5 років 5 місяців 25 днів позбавлення волі. Вирок набрав законної сили 11.07.2023.
Вироком встановлено, що ОСОБА_1 14.05.2023, перебуваючи в адміністративних межах м. Славута Шепетівського району Хмельницької області, а саме на річці Утка, на відстані 500 м. від автомобільного мосту, який проходить неподалік вулиці Приміська в м. Славута Шепетівського району Хмельницької області, переслідуючи ціль незаконного вилову риби, у весняно-літній нерестовий період 2023 року в порушення вимог п.3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за № 269/3562, умисно займався незаконним рибним добувним промислом із застосуванням забороненого та заздалегідь заготовленого знаряддя лову - рибальських сіток. В результаті незаконних дій ним було добуто рибу наступного виду: «карась сріблястий» в кількості 43 екземплярів вартістю 1581 грн., за один екземпляр, загальною вартістю 67983 грн., «рака» в кількості 9 екземплярів, вартістю 3332 грн. за один екземпляр, загальною вартістю 29 988 грн. Вказаними протиправними діями ОСОБА_1 завдав істотну шкоду водним біоресурсам, яка згідно з таксами, передбаченими постановами КМУ № 1209 від 21.11.2011 року зі змінами №1030 від 06.10.2021 року становить 97 971 грн.

Разом із тим, шкода, завдана навколишньому природному середовищу протиправними діями ОСОБА_1 , в розмірі 97971 грн. на даний час залишається невідшкодованою.

Підставою для здійснення представництва в суді інтересів держави є наявність порушень економічних інтересів держави внаслідок порушення відповідачем встановлено законом порядку використання водних ресурсів, а також тим, що держава зацікавлена у дотриманні вимог щодо відшкодування шкоди, завданої незаконним впливом.

За таких обставин, позивач просить стягнути з відповідача 97971 грн. шкоди, завданої державі внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а саме - внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом.

Ухвалою суду від 04 вересня 2023 року провадження у справі відкрито та призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

28.09.2023 розгляд справи було відкладено у зв`язку із відсутністю відомостей щодо отримання відповідачем копії позовної заяви з додатками та ухвали про відкриття провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про розгляд справи, відзиву на позов не надав, письмових заяв чи клопотань від нього до суду не надходило.

Тому, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Суд дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини у справі, на які позивач посилається, як на підставу своїх вимог, дослідивши та оцінивши докази по справі, проаналізувавши норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, вважає, що позов належить задовольнити зважаючи на таке.

Статтею 131-1 Конституції України, на прокуратуру покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 3 ЦПК України встановлено, що у випадках, встановлених законом, до суду можуть звертатися органи та особи, яким надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб або державних чи суспільних інтересах.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ст.ст. 29, 69-1 Бюджетного кодексу України збитки, завдані навколишньому природному середовищу, відшкодовуються до спеціального фонду.

Судом встановлено, що вироком Славутського міськрайонного суду від № 682/1329/23 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 249, ч. 2 ст. 289, ч. 4 ст. 185 КК України, із застосуванням ст.ст. 71, 72 КК України за сукупністю кримінальних правопорушень та сукупністю вироків шляхом часткового складання призначених покарань, остаточно призначено покарання у вигляді 5 років 5 місяців 25 днів позбавлення волі. Вирок набрав законної сили 11.07.2023.

Вироком встановлено, що ОСОБА_1 14.05.2023, перебуваючи в адміністративних межах м. Славута Шепетівського району Хмельницької області, а саме на річці Утка, на відстані 500 м. від автомобільного мосту, який проходить неподалік вулиці Приміська в м. Славута Шепетівського району Хмельницької області, переслідуючи ціль незаконного вилову риби, у весняно-літній нерестовий період 2023 року в порушення вимог п.3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 № 19, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28.04.1999 за № 269/3562, умисно займався незаконним рибним добувним промислом із застосуванням забороненого та заздалегідь заготовленого знаряддя лову - рибальських сіток. В результаті незаконних дій ним було добуто рибу наступного виду: «карась сріблястий» в кількості 43 екземплярів вартістю 1581 грн., за один екземпляр, загальною вартістю 67983 грн., «рака» в кількості 9 екземплярів, вартістю 3332 грн. за один екземпляр, загальною вартістю 29 988 грн. Вказаними протиправними діями ОСОБА_1 завдав істотну шкоду водним біоресурсам, яка згідно з таксами, передбаченими постановами КМУ № 1209 від 21.11.2011 року зі змінами №1030 від 06.10.2021 року становить 97 971 грн. (а.с. 8-10).

Згідно довідки №05 від 17.05.2023 року, виданої Управлінням Державного агентства рибного господарства у Хмельницькій області, з наведенням та врахуванням «Такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання), або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських і водних об`єктах України», затвердженої постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 року, розмір заподіяної шкоди водним біоресурсам внаслідок незаконного вилову риби/водних безхребетних ОСОБА_1 становить: 97971 грн. ( карась сріблястий, 43 шт. - 1581 грн. за екземпляр, загальна сума - 67983 грн.; рак, 9 штук, 3332 грн. за один екземпляр , загальна сума - 29988 грн.) (а.с. 12, 13, 14).

Згідно відповіді Виконавчого комітету Славутської міської ради від 19.07.2023 № 04-29/908, ОСОБА_1 шкода, завдана порушенням законодавства про охорону навколишнього середовища, відшкодована добровільно не була (а.с. 16, 17).

Надаючи правову оцінку зазначеним обставинам, суд враховує наступне.

Відповідно до ч. 6 ст. 82 ЦПК України, вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Статтею 1166 ЦК України, визначені загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду. Так, ч. 1 ст. 1166 ЦК України передбачає, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до п. 1 Положення про Державне агентство рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2015 року № 895, Державне агентство рибного господарства України (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства.

Відповідно до п. 7 Положення, Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони).

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України, які виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до приписів статті 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані охороняти тваринний світ, сприяти відтворенню відновлювальних об`єктів тваринного світу, використовувати об`єкти тваринного світу відповідно до закону, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.

За приписами ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», ч.1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законом.

Частиною 1 ст. 69 вказаного Закону передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст. 47 Закону, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, зараховуються у місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають право подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Виходячи з аналізу наведених норм закону та встановлених судом обставин, ухилення відповідача від обов`язку відшкодувати майнову шкоду, завдану його неправомірними діями, суд вважає, що така підлягає стягненню в повному обсязі з особи, яка її завдала.

При цьому, суд враховує аргументи позивача з приводу невиконання відповідачем обов`язку щодо відшкодування державі шкоди, заподіяної незаконним виловом раків та карасів сріблястих, оскільки такі не спростовані відповідачем та знайшли своє підтвердження в ході дослідження наявних в матеріалах справи доказів.

Вказані докази, на переконання суду, є належними, допустимими та достовірними в розумінні ст.ст. 77-79 ЦПК України.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на встановлені судом обставини, зокрема завдання відповідачем шкоди, її розміру, наявності обов`язку відшкодування даної шкоди, суд вважає, що позовні вимоги є законними та обґрунтованими, а тому підлягають повному задоволенню.

Щодо розподілу судових витрат у вигляді судового збору, суд звертає увагу на те, що згідно із вимогами ч. 1 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки, згідно з п. 6 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», позивач звільнений від сплати судового збору, то відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір в розмірі 2684 грн. слід стягнути з відповідача в дохід держави.

Керуючись ст.ст. 1191 ЦК України, ст. 29, 69-1 Бюджетного кодексу України, ст. 4, 7, 10, 13, 81, 141, 223, 263-265, 274, 280, 280-289 ЦПК України суд

в и р і ш и в:

Позов Першого заступника керівника Шепетівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі органів, уповноважених здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, Славутської міської ради, до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, завданої навколишньому середовищу незаконним виловом риби- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь Славутської міської ради для зарахування на розподільчий рахунок Славутської міської ради UA0022745, отримувач коштів - ГУК у Хмельницькій області/Славутська мтг/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37971775, банк отримувача - Казначейство України, код класифікації доходів бюджету -24062100, найменування коду класифікації доходів бюджету: «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», 97971 грн. (дев`яносто сім тисяч дев`ятсот сімдесят одна гривня) шкоди, завданої державі внаслідок порушення вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, а саме наслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) на користь держави судовий збір у розмірі 2684 грн.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя Мотонок Т. Я.