ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/6807/23 Справа № 201/4034/22 Суддя у 1-й інстанції - Ткаченко Н.В. Суддя у 2-й інстанції - Новікова Г. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2023 року

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії:

головуючого судді Новікової Г.В.

суддів:Гапонова А.В.,Никифоряка Л.П.

за участю секретаря Драгомерецької А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційні скарги приватного виконавця Плесюк Олексія Степановича та представника ОСОБА_1 адвоката Галкіна М.Г. на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 23 травня 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ» (треті особи - ОСОБА_3 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна) про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсним та скасування протоколу № 548011 проведених електронних торгів та акту про проведені електронні торги, визнання недійсним та скасування свідоцтва, витребування з чужого незаконного володіння частини квартири та за позовом ОСОБА_4 до приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 (треті особи - ОСОБА_2 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна) про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого майна,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернувся до суду із вказаним позовом. В обгрунтування посилався на те, що належна йому на праві власності частина квартири АДРЕСА_1 була реалізована в межах виконавчого провадження № 59053403, відкритого приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Плесюком О.С. на виконання рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2012р. у справі № 2-214/11. Він вважає, що виконавче провадження було відкрито з грубим порушенням законодавства, приватним виконавцем були порушені права позивача, як сторони виконавчого провадження, що призвело до недотримання встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів. Також позивач посилався на те, що приватним нотаріусом за результатами проведення прилюдних торгів мало бути видано свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, а не свідоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна. Крім того, постановою Дніпровського апеляційного суду від 08.12.2021 року скасовано ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2019 року про видачу дубліката виконавчого листа та поновлення строку на його пред`явлення до виконання, яка слугувала підставою для видачі дубліката виконавчого листа № 2-214/11 та відкриття виконавчого провадження № 59053403.

Просив визнати недійсним проведені електронні торги з реалізації арештованого майна квартири АДРЕСА_1 ; визнати недійсним та скасувати протокол № 548011 проведених електронних торгів від 26.07.2021р. та акт про проведені електронні торги з реалізації арештованого майна від 06.08.2021р., виданий та затверджений приватним виконавцем Плесюком О.С. на підставі протоколу проведених електронних торгів від 26.07.2021року; визнати недійсним та скасувати Свідоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна, серія та номер: 1237, яке видане 25.08.2021року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О.; витребувати з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 частину квартири АДРЕСА_1 ; стягнути з відповідачів понесені судові витрати.

05.10.2022року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_4 до приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 (треті особи - ОСОБА_2 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна) про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого майна від 26.07.2021р. (а.с.№11-17 т.№2).

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 10.10.2022року об`єднано цивільну справу № 201/7534/22 за позовом ОСОБА_4 в одне провадження із цивільною справою № 201/4034/22 за позовом ОСОБА_2 та присвоєно справі єдиний унікальний номер № 201/4034/22 (а.с.№43 т.№2).

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 23 травня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено.

Визнано недійсними електронні торги від 26.07.2021р. з реалізації арештованого майна квартири АДРЕСА_1 у виконавчому провадженні № 59053403.

Визнано недійсними та скасовано протокол № 548011 проведених електронних торгів від 26.07.2021року, а також акт від 06.08.2021року про проведені електронні торги з реалізації арештованого майна, виданий та затверджений приватним виконавцем Плесюком Олексієм Степановичем на підставі протоколу проведених електронних торгів від 26.07.2021року у виконавчому провадженні № 59053403; свідоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна, серія та номер: 1237, видане 25.08.2021року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевою Іриною Олексіївною.

Витребувано з незаконного володіння ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 частину квартири АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги ОСОБА_4 задоволено.

Визнано недійсними електронні торги від 26.07.2021року з реалізації арештованого майна квартири АДРЕСА_1 , а саме: акт про проведені електронні торги з реалізації арештованого майна від 06.08.2021р., виданий та затверджений приватним виконавцем Плесюком Олексієм Степановичем на підставі протоколу проведених електронних торгів від 26.07.2021р. у виконавчому провадженні № 59053403 та Свідоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна, серія та номер: 1237, видане 25.08.2021р. приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевою Іриною Олексіївною.

Стягнуто з приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судові витрати по оплаті судового збору при подачі позову у розмірі 5 062 грн. 65 коп., по оплаті витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 13 400грн., а загалом - 18 462 грн. 65 коп., тобто по 6 154 грн.22 коп. з кожного відповідача на користь позивача ОСОБА_2 .

Стягнуто з приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ» на користь ОСОБА_4 судові витрати по оплаті судового збору при подачі позову у розмірі 992,40 грн., по оплаті витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 13 725 грн., а загалом - 14 717,40 грн., тобто по 4 905,80 грн. з кожного відповідача на користь ОСОБА_4 .

В апеляційній скарзі приватний виконавець Плесюк О.С. просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволенні позовних вимог. Вважає, що судом першої інстанції не прийнято до уваги, що ОСОБА_2 був повідомлений про відкриття провадження і міг оскаржити дії державного виконавця з цього приводу,чого він не зробив. Позивачі взагалі не обґрунтовують, які саме положення чинного законодавства, яке регулює порядок проведення електронних торгів були порушені ДП`Сетам» та приватним виконавцем. Боржник ОСОБА_2 працює в м.Черкаси та мав там на праві спільної сумісної власноті нерухомість, тому відкито виконавче провадження було відповідно до ч.2 ст.24 Закону Україи «Про виконавче провадження» за місцем перебування боржника.

Рекомендованим листом позивачу було направлено копію постанови від 07.05.2019 року про відкриття виконавчого провадження, щ опідтверджується списком згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів.

Постановою від 20.07.2020 року було проведено опис та арешт майна боржника у вигляді частини квартири АДРЕСА_1 .Копія вказаної постанови була напралена рекомендованим листом боржнику.

Суб`єктом оціночної діяльності була проведена оцінка майна, про що свідчить висновок ПП`Ажіо» про вартість майна, що є складовою частиною звіту про оцінку від 04.03.2021 року,яка направлялася боржникові рекомендованим листом.

Була реалізована 1/2 частка спірної квартири, згода співласника в даному випадку не потрібна. Позивачка не пояснила, яким чином порушуються її права реалізацією майна, належного боржнику.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, оскільки справу розглянуто у відсутність ОСОБА_1 , якого не було повідомлено про розгляд справи.

У відзиві на апеляційну скаргу представник позивача просить апеляційні скарги залишии без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.

В судове засідання з`явились представник ОСОБА_1 адвокат Галкін М.Г. та представник ОСОБА_2 адвокат Зосименко С.Г.. Від представника ОСОБА_4 -адвоката Шугаєвої Т.В. надійшла заява про слухання справи у їх відсутність.

Відповідно до статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України за наявними в ній доказами в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Визнаючи електронні торги недійсними, суд першої інстанції виходив із того, що приватним виконавцем боржника не було повідомлено про відкриття виконавчого провадження та про звернення стягнення на спірну квартиру, відкриття виконавчого провадження відбулося не за місцем реєстрації боржника, оцінка майна проведена з порушеннями.

Проте такий висновок не відповідає встановленим обставинам та нормам матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено, що 01.04.2004 року квартира АДРЕСА_1 була придбана ОСОБА_2 та ОСОБА_4 під час перебування у зареєстрованому шлюбі та була спільним майном подружжя.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19.06.2014 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 29.09.2014 року, у справі № 201/2229/14-ц було визнано за ОСОБА_4 право власності на частину квартири АДРЕСА_1 та виключено з акту опису та арешту майна 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 . (а.с. № 22-26, 29-31 т. № 2)

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2012року, частково зміненим апеляційним судом Дніпропетровської області від 19.04.2012 року, у цивільній справі № 2-214/11 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики було стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 в рахунок погашення боргу за договором позики 500 000 грн., в рахунок відшкодування судових витрат 1 730 грн., а разом 501 730 грн.

На виконання даного рішення суду 08.05.2012 року було видано виконавчий лист № 2-214, за яким Жовтневим відділом ДВС ДМУЮ було відкрито виконавче провадження. В рамках цього виконавчого провадження державним виконавцем було складено акт опису та арешту майна боржника, а саме квартири АДРЕСА_1 .

Постановою державного виконавця Жовтневого відділу ДВС ДМУЮ від 16.09.2015року виконавчий лист було повернуто стягувачу у зв`язку із забороною звернення стягнення на майно. 12.11.2015 року зазначений виконавчий лист було отримано представником ОСОБА_3 ..

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2019 року заяву ОСОБА_3 задоволено, видано дублікат виконавчого листа та поновлено строк на його пред`явлення до виконання. 15.03.2019 року ОСОБА_3 отримав дублікат виконавчого листа № 2-214/11.

07.05.2019 року приватним виконавцем виконавчого округу Черкаської області Плесюком О.С. за заявою ОСОБА_3 було відкрито виконавче провадження № 59053403 з примусового виконання рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська за виконавчим листом № 2-214/11 від 15.03.2019 року про стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 в рахунок стягнення боргу за договором позики від 25.04.2003 року 500 000 грн., в рахунок відшкодування судових витрат 1 730 грн., а разом 501 730 грн. (а.с. № 22-23 т. № 1).

Постановою приватного виконавця від 09.12.2019 року було накладено арешт на майно, яке належить боржнику: квартиру АДРЕСА_1 .

На запит приватного виконавця комунальним підприємством «Дніпровське міське бюро технічної інствентаризації`Дніпровської мвської ради надано з матеріалів інвентаризаційної справи копію технічної документації на квартиру АДРЕСА_1 .

Постановою приватного виконавця від 14.01.2020 року було призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ПП «АЖІО» та надано право впродовж 15 днів провести оцінку нерухомості квартири АДРЕСА_1 .

Постановою приватного виконавця від 13.08.2020року було призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ПП «АЖІО» та надано право впродовж 15 днів провести оцінку нерухомості квартири АДРЕСА_1 .

Приватним виконавцем Плесюком О.С. була передана до ДП «СЕТАМ» заявка на реалізацію частини квартири АДРЕСА_1 . Оцінку вказаного майна здійснювало ПП «АЖІО».

Перші та другі електронні торги зазначеного майна не відбулися через відсутність учасників, треті торги були призначені на 03.03.2021року.

Приватним виконавцем 17.02.2021року було отримано від ПП «АЖІО» лист, відповідно до якого вказаний суб`єкт оціночної діяльності суб`єкт господарювання повідомив приватного виконавця про те, що оцінювачем при проведенні робіт з оцінки вищевказаного майна допущено розрахункову помилку, яка самостійно ним виявлена, що призвело до викривлення результатів оцінки, у зв`язку із чим просив вважати звіт від 08.09.2020року недійсним та повернути його для доопрацювання. Через звернення суб`єкта оціночної діяльності приватний виконавець постановив припинити торги та зняти з реалізації частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , про що виніс постанову від 17.02.2021року.

Постановою приватного виконавця від 03.03.2021року було призначено суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання ПП «АЖІО» для проведення оцінки нерухомого майна квартири АДРЕСА_1 .

26.07.2021 року ДП «СЕТАМ» організатором торгів в межах виконавчого провадження № 59053403 було проведено електронні торги з реалізації арештованого майна через систему електронних торгів арештованого майна. Реалізовано частину трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , визначено переможця торгів ОСОБА_1 .

За результатами проведених електронних торгів з реалізації арештованого майна через систему електронних торгів арештованого майна (СЕТАМ) було оформлено протокол № 548011 від 26.07.2021 року та приватним виконавцем Плесюком О.С. було видано акт про проведені електронні торги від 06.08.2021року.

На підставі акту про проведені електронні торги приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Румянцевою І.О. 25.08.2021року було видано на ім`я ОСОБА_1 с відоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна № 1237.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка О.С. від 05.01.2022 року закінчено виконавче провадження № 59053403 на підставі п. 5 ч. 1 ст. 39, ст. 40 Закону України «Про виконавче провадження».

Постановою Дніпровського апеляційного від 08.12.2021 року скасовано ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2019 року про видачу дубліката виконавчого листа та поновлення строку для його пред`явлення до виконання та ухвалено нове рішення, яким відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_3 про видачу дубліката виконавчого листа та поновлення строку для його пред`явлення до виконання по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

Ухвалою Верховного Суду від 14.01.2022року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_3 на постанову Дніпровського апеляційного суду від 08.12.2021р. у справі за заявою ОСОБА_3 про видачу дубліката виконавчого листа та поновлення строку для його пред`явлення до виконання у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення боргу за договором позики.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно право власності на частину трикімнатної квартири АДРЕСА_1 зареєстровано за ОСОБА_1 .

За змістом статей 48, 56, 57, 61 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень є, зокрема, звернення стягнення на майно боржника, що полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.

За загальним правилом реалізація арештованого майна здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною (частина перша статті 61 Закону України «Про виконавче провадження).

Особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства (стаття 650 ЦК України).

Згідно із частиною першою статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частиною першою статті 656 ЦК України передбачено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому.

З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на електронних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами в договорі купівлі-продажу є продавець і покупець. Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 09 червня 2021 року у справі № 344/20757/18.

Правова природа процедури реалізації майна на електронних торгах полягає в продажі майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника торгів, та складанні за результатами їх проведення акта про проведення торгів, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно у випадках, визначених законодавством. Вказаний акт є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а отже, є договором.

Подібні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року в справі № 465/650/16-ц та від 23 січня 2019 року в справі № 522/10127/14-ц.

Набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Отже, відчуження майна з електронних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, тому така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).

Подібний правовий висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 вказано, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку проведення торгів та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Подібні висновки також викладено у постанові Верховного Суду від 19 липня 2022 року у справі № 335/13647/19.

Предметом доказування в цій справі є дотримання порядку проведення електронних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5 (далі - Порядок).

Відповідно до пунктів 3, 4 розділу II Порядку виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.

Державний виконавець направляє заявку на реалізацію арештованого майна начальнику відділу державної виконавчої служби, якому він безпосередньо підпорядкований, для підписання та передачі Організатору.

У разі встановлення відповідності документів вимогам законодавства чи після приведення їх у відповідність до вимог законодавства начальник відділу державної виконавчої служби підписує (за допомогою електронного цифрового підпису або власноруч у випадку, передбаченому пунктом 4 розділу 1 цього Порядку) заявку на реалізацію арештованого майна та надсилає її Організатору разом із документами, передбаченими абзацами четвертим - тринадцятим пункту 3 розділу II цього Порядку, в електронному вигляді через особистий кабінет відділу державної виконавчої служби для знесення інформації про проведення електронних торгів у Систему.

Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, у тому числі наявність рішень щодо заборони органу ДВС вчиняти дії по виконанню виконавчого провадження чинним законодавством не передбачений.

Державний (приватний) виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації рухомого майна організовує і проводить організатор електронних торгів.

Об`єктом захисту виступає порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні (постанова Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року, справа № 922/3537/17).

У пунктах 45-47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № 367/6231/16-ц зазначено, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу і така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу). Для застосування наслідків недотримання вказаних вимог, при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. До предмета доказування в даній справі належало дотримання порядку проведення прилюдних торгів, а саме встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим порядком, а саме: правил які визначають процедуру підготовки, проведення електронних торгів (опублікування інформаційного повідомлення певного змісту про реалізацію нерухомого майна; направлення письмового повідомлення державному виконавцю, стягувачу та боржнику про дату, час та місце проведення електронних торгів, а також стартову ціну реалізації майна тощо) (розділ 3); правил, які регулюють сам порядок проведення електронних торгів (розділ 5); правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ 7)». Разом із тим, порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, частиною сьомою статті 24, частиною четвертою статті 26, частиною третьою статті 32, частиною третьою статті 36, частиною другою статті 57, статтями 55, 85 цього Закону).

Позивач не зазначив чим порушуються його права про приведенні електронних торгів.

Звертаючись із позовом про визнання електронних торгів недійсними, позивач посилався на те , що приватним виконавцем відкрито виконавче провадження 07.05.2019 року з примусового виконання рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 01.02.2012 року про стягнення боргу з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 за договором позики 500 000 грн., однак строк пред`явлення виконавчого документа до виконання зазначено 19.04.2015 року, тобто у разі невідповідності виконавчого документа вимогам ст..4 Закону України »Про виконавче провадження» виконавець мав би повернути виконавчий лист стягувачу.

Крім того, приватний виконавець не правильно прийняв до виконання виконавчі документи за місцем роботи боржника, однак місцем проживання боржника є АДРЕСА_3 ,про що було зазначено в заяві стягувача.

Також позивачем зазначено, що приватний виконавець виніс постанову про відкриття виконавчого провадження стосовно іншого виконавчого документу, ніж той, який зазначено у заяві стягувача про примусове виконання рішення. Так, в заяві ОСОБА_3 про примусове виконання рішення та в додатках до цієї заяви було зазначено, що він просить відкрити виконавче провадження за виконавчим листом Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у справі № 2-214/11 від 20.02.2019року, а виконавче провадження відкрито на виконання дублікату виконавчого листа у справі № 2-214/11 від 15.03.2019 року.

Постанова про відкриття виконачого провадження рекомендованим поштовим відправленням за адресою,зазначеною у виконавчому документі, боржникові не направлялась. Матеріали виконавчого провадження не містять постанови про звернення стягнення на майно боржника,письмового звіту про оцінку нерухомості, доказів направлення позивачеві звіту про оцінку майна. Оцінка нерухомості є недійсною з підстав не проведення огляду майна, у приватного виконавця не було підстав для подання заявки на реалізацію арештованого майна.

За результатом торгів позивачеві не було направлено копію акту про проведені електронні торги. Приватним нотаріусом повинно було бути видане свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, а не свідоцтво про придбання нерухомого майна на аукціоні з реалізації заставленого майна.

Таким чином, позивач посилався на порушення, допущені на його думку виконавцем при здійсненні своїх повноважень до призначення прилюдних торгів. Фактично твердження позивача зводяться до незгоди з виконавчими діями, які ним не оскаржувалися, а порушення у виконавчому провадженні не є предметом розгляду у справі про визнання торгів недійсними. Крім того, позивачем не доведено, що порушення процедури проведення прилюдних торгів завдали шкоди його правам та інтересам та вплинули на результати торгів.

Порушення, допущені виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, то такі дії (бездіяльність) виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому ст. 74 Закону України «Про виконавче провадження».

Отже, дії виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними необхідно встановити чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

Позивачем при звернені до суду із позовом не зазначено, які саме порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів мали місце та яким чином вплинули ці порушення на результати електронних торгів, і чим порушено права і законні інтереси позивача в даному випадку.

Зазначені позивачем підстави стосуються дій приватного виконавця по підготовці реалізації нерухомого майна і не є підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників

справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У справі, яка переглядається, суд першої інстанції не встановив, які саме порушення могли вплинути на результат торгів, і не вказав, які саме права й законні інтереси особи, яка оспорює прилюдні торги, порушено неналежним повідомленням боржника про проведення прилюдних торгів.

За встановлених обставин суд першої інстанції не врахував, що приватний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі електронні торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації. Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.

Дії державного виконавця, вчинені у виконавчому провадженні, боржником не оскаржувались і не заявлялося вимог щодо визнання їх незаконними.

Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду,викладеною в постанові від 22 вересня 2021 року справа №295/6608/19.

На підставі наданих сторонами доказів апеляційний суд встановив, що права і законні інтереси особи, яка оспорила ці електронні торги та яка є боржником у зобов`язанні, внаслідок невиконання якого з неї судовим рішенням у 2012 році стягнуто заборгованість, порушені не були. Позивач не довів належними та допустимими доказами факт того, що йому не було повідомлено про заплановані дії або прийняті рішення, оскільки дослідженими в судовому засіданні поштовими повідомленнями підтверджується направлення кореспонденції за вказаною у виконавчому документі адресою проживання боржника. Таким чином відсутні підстави для задоволення позову.

Верховний Суд в своїй постанові від 27 лютого 2023 року у справі № 755/6058/20 зазначив,що визначення вартості майна боржника є процесуальною дією приватного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа- сам приватний виконавець чи залучений ним суб`єкт оціночної діяльності - здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання рішень відповідних органів, уповноважених осіб та суду. Тому оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців.

Подібних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду, про що зазначила у постановах від 20 березня 2019 року у справі № 821/197/18 та від 12 червня 2019 року у справі № 308/12150/16-ц.

Наявність підстав для визнання торгів недійсними встановлюється судом на момент їх проведення, головна умова наявність порушень, які вплинули на результат торгів, а також повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними. Така правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду в постановах від 15.05.2019 року,справа №678/301/12, від 01.09.2021 року справа №442/4240/14-ц, від 03.11.2021 року справа №752/26341/18.

Верховним Судом в постанові від 02.11.2021 року у справі №640/24542/18 зазначено, що порушення виконавцем порядку інформування боржника чи учасника про проведення торгів саме по собі не є достатньою підставою для їх недійсності. Необхідно в суді довести реальне, а не формальне порушення прав та законних інтересів особи, що оскаржує торги .

В обгрунтування позовних вимог про визнання електронних торгів недійсними ОСОБА_4 посилалася на те, що вона є власником частки квартири АДРЕСА_1 ,інша частка належить на праві власності ОСОБА_2 . Продаж частини квартири АДРЕСА_1 ,належної її чоловікові без її згоди порушує її справа як співвласника. Приватний виконавець не встановив можливих співвласників цієї квартири.

Верховний Суд в постанові від 10.11.2021 року у справі № 641/2498/17 зазначив, що відповідно до частини першої статті 363 ЦК України частка у праві спільної часткової власності переходить до набувача за договором з моменту укладення договору, якщо інше не встановлено домовленістю сторін.

Як зазначено в частині першій статті 178 ЦК України об`єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід`ємними від фізичної чи юридичної особи.

Положеннями частин першої та другої статті 362 ЦК України визначено, що у разі продажу частки у праві спільної часткової власності співвласник має переважне право перед іншими особами на її купівлю за ціною, оголошеною для продажу, та на інших рівних умовах, крім випадку продажу з публічних торгів.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19.06.2014 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду Дніпропетровської області від 29.09.2014 року, у справі № 201/2229/14-ц було визнано за ОСОБА_4 право власності на частину квартири АДРЕСА_1 та виключено її з акту опису та арешту майна.

Таким чином, судом встановлено, що частка у праві спільної часткової власності виділена, право власності на частину квартири АДРЕСА_1 визнаноза позивачем ОСОБА_4 . Під час проведеня електронних торгів було реалізовано частину квартири АДРЕСА_1 , яка належала на праві власності боржникові ОСОБА_2 , а тому проведенням електронних торгів права ОСОБА_4 не порушені, оскільки законом не передбачено її преважне право на покупку перед іншими. Інших підстав визнання торгів недійсними вона не наводить, а тому її позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Таким чином позивачами не надано доказів на підтвердження порушення порядку реалізації майна в межах проведення електронних торгів, не доведено, що якісь порушення процедури проведення прилюдних торгів завдали шкоди його правам та інтересам та вплинули на результати торгів, а тому підстави для визнання правочину недійсним відсутні.

Визнаючи торги недійсними, суд першої інстанції не встановив, які саме порушення порядку проведення електронних торгів могли вплинути на результат торгів, і не вказав, які саме права й законні інтереси особи, яка оспорює прилюдні торги, бкли порушені при проведенні електронних торгів.

Оскільки вимоги про витребування із чужого незаконного володіння спірної квартри є похідними від визнання торгів недійсними, то підстави для їх задоволення відсутні.

Скасування судового рішення про видачу дублікату виконавчого листа після проведення електронних торгів не впливає на законність проведення електронних торгів.

За таких обставин рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки апеляційним судом встановлено неправильне застосування судом першої інстанції при розгляді цієї справи норм матеріального та процесуального права та невідповідності висновків суду обставинами справи, то є підстави для задоволення апеляційної скарги і скасування судового рішення з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до частини 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відповідно до частини 13 ст. 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки апеляційний суд дійшов висновку про задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції, то є підстави для зміни розподілу судових витрат. Апелянтом при подачі апеляційної скарги сплачено судовий збір в сумі 9082,58 грн., який підлягає стягненню з позивачів по 4541,29 грн. з кожного.

Керуючись ст. ст.368, 376, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги приватного виконавця Плесюк Олексія Степановича та представника ОСОБА_1 адвоката Галкіна М.Г. задовольнити.

Рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 23 травня 2023 року скасувати.

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до приватного виконавця

виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, ОСОБА_1 , Державного підприємства «СЕТАМ» (треті особи - ОСОБА_3 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна) про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого майна, визнання недійсним та скасування протоколу № 548011 проведених електронних торгів та акту про проведені електронні торги, визнання недійсним та скасування свідоцтва, витребування з чужого незаконного володіння частини квартири та позовних вимог ОСОБА_4 до приватного виконавця виконавчого округу Черкаської області Плесюка Олексія Степановича, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_1 (треті особи - ОСОБА_2 , приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Румянцева Ірина Олексіївна) про визнання недійсними електронних торгів з реалізації арештованого майна відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_4 на користь ОСОБА_5 судовий збір по 4541,29 грн. з кожного.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 17 жовтня 2023 року.

Судді: