Справа №293/1664/23
Провадження № 2-о/293/53/2023
УХВАЛА

18 жовтня 2023 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Збаражський О.М., розглянувши матеріали цивільної справи за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи Черняхівська селищна рада, приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Драч Наталія Володимирівна про встановлення факту, що має юридичне значення, -

ВСТАНОВИВ:

13.10.2023 ОСОБА_1 звернулася до Черняхівського районного суду Житомирської області із заявою, в якій просила встановити факт, житловий будинок з усіма господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться на земельній ділянці, за адресою АДРЕСА_1 , раніше мав адресу: АДРЕСА_2 та належав померлому ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 . Вказаний факт має для заявника юридичне значення, оскільки з ним пов`язана реалізація права на спадщину.

Подана заява обґрунтовується тим, що ОСОБА_2 був власником житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . За життя ОСОБА_2 відбулась зміна назви ІІ-го АДРЕСА_3 та була змінена нумерація будинків, однак ОСОБА_2 у встановленому законом порядку не змінив у правовстановлюючих документах на нерухоме майно назву вулиці та номер будинку. Заявник, як єдиний спадкоємець за законом після смерті ОСОБА_2 не має можливості прийняти спадщину, у зв`язку із виявленими розбіжностями у правовстановлюючих документах на житловий будинок. Тому заявник звернулася до суду для захисту своїх прав та інтересів.

Відповідно до частин першої та другої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження, зокрема, справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Згідно вимог ст.318 ЦПК України, у заяві повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (далі - постанова Пленуму) зазначено, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, встановленим ст.137 ЦПК, так і вимогам щодо її змісту, передбаченим ст.274 ЦПК. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя відповідно до ст.139 ЦПК постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 2 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданнями цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суд звертає увагу заявника, що справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, розглядаються судом, якщо організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення.

Як убачається з матеріалів заяви, заявником не надано доказів звернення до Черняхівської селищної ради, як уповноваженого органу вирішувати питання про перейменування назв вулиць та зміну нумерації будинків відповідного населеного пункту, з приводу зміни адреси будинку, яким володів за життя ОСОБА_2 .

Разом з тим, наявність вмотивованої відмови або неможливості внести зміни у відповідний правовстановлюючий документ на нерухоме майно ОСОБА_2 , є передумовою звернення до суду за захистом своїх прав із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до ч.4 ст.294 ЦПК України справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Крім того, заявником визначено заінтересовану особу приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Драч Н.В.

Суд роз`яснює, що до заінтересованих осіб віднесено:

1) осіб, взаємовідносини яких із заявником залежать від мети факту, що підлягає встановленню;

2) організації і установи, в яких заявник реалізовуватиме рішення про встановлення юридичного факту, тобто в яких будуть здійснені права осіб, що виникли внаслідок судового встановлення юридичного факту.

Саме ці групи заінтересованих осіб притягуються до участі у справах окремого провадження.

До першої групи заінтересованих осіб належать фізичні та юридичні особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов`язки. Права заінтересованих осіб знаходяться у юридичному зв`язку із суб`єктивними правами заявників і зумовлюються встановленням юридичного факту. Інтереси заінтересованих осіб можуть суперечити інтересам заявника. Отже, притягнення (вступ) цих заінтересованих осіб має важливе практичне значення, оскільки вони мають можливість у процесі розгляду справи про встановлення юридичного факту своєчасно заявити про порушення чи оспорювання їх суб`єктивних прав у зв`язку із встановлюваним судом фактом.

В зв`язку з чим, визначаючи коло заінтересованих осіб в рамках даної справи, заявнику належить виходити саме з цих положень.

Крім того, суд звертає увагу заявника на те, що частиною 1 статті 315 ЦПК України встановлений перелік фактів, справи про встановлення яких можуть бути розглянуті судом, який не є вичерпним.

Пунктом 17 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 (із змінами, внесеними постановою від 25 травня 1998 року № 15) «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», передбачено, що в судовому порядку може бути встановлений факт володіння громадянином жилим будинком на праві власності, у разі якщо у заявника був правовстановлюючий документ на цей будинок, але його втрачено і немає можливості підтвердити наявність права власності.

Відтак, заявнику слід привести прохальну частину у відповідність до положень чинного законодавства.

Оскільки нормами ЦПК України залишення без руху заяви про встановлення юридичного факту не передбачено, за аналогією закону застосуванню підлягають положення ЦПК України щодо залишення без руху позовної заяви (стаття 185 ЦПК України).

Відповідно до ст.185 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог ст.ст.175, 177 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 185, 293, 315, 318 ЦПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи Черняхівська селищна рада, приватний нотаріус Житомирського районного нотаріального округу Житомирської області Драч Наталія Володимирівна про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків сім днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 175 цього Кодексу, заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо заявник не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Олег ЗБАРАЖСЬКИЙ