справа № 619/2354/23
провадження № 2/619/422/23
УХВАЛА

іменем України

12 жовтня 2023 року м. Дергачі

Дергачівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Калиновської Л.В.,

за участю секретаря судового засідання Булах С.М.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання іпотечного договору недійсним, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, який в подальшому був нею уточнений, в якому просила визнати недійсним договір позики від 26.10.2018 укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , іпотечний договір, укладений 29.12.2018 між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Малаховою Г.І. та зареєстрований у реєстрі за № 3217.

В підготовчому судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 звернувся з клопотанням про залишення позовної заяви поданої ОСОБА_1 без розгляду, визнати зловживанням процесуальними правами з боку позивачки ОСОБА_1 її дії, спрямовані на маніпуляцію автоматизованим розподілом справ між суддями.

Позивач ОСОБА_1 просила відмовити у задоволенні клопотання.

Представник відповідача, ОСОБА_3 підтримав заявлене клопотання.

Так, згідно з ч. 1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до п. 1, 2, 3 ч. 2 ст. 44 ЦПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню цивільного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення; подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями; подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер.

У частинах 3, 4 ст.44 ЦПК України визначено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Отже на осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборона зловживати наданими правами.

Зловживання процесуальними правами як особливий різновид цивільного процесуального правопорушення полягає в тому, що при зловживанні процесуальними правами відбувається порушення умов реалізації суб`єктивних цивільних процесуальних прав. Це положення відповідає загальнотеоретичним розробкам конструкції зловживання правом, в яких воно нерідко визначається як поведінка, що перевищує (або порушує) межі здійснення суб`єктивних прав. Суб`єкт цивільного судочинства свої цивільні процесуальні права має здійснювати відповідно до їх призначення, яке або прямо визначено змістом того чи іншого суб`єктивного права, або вочевидь випливає з логіки існування того чи іншого суб`єктивного процесуального права.

Частиною 1 ст. 143 ЦПК України передбачено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Однак, суд зауважує, що особі гарантується право на звернення до суду за захистом та право на позов.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Судом не встановлено обставин, передбачених зазначеними вище нормами процесуального законодавства, за яких суд може визнати дії позивача зловживанням процесуальними правами, та вказані обставини також не доведені самим представником відповідача, а тому вважає їх необґрунтованими та недоведеними, а тому в задоволенні вказаного клопотання представника відповідача слід відмовити.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 43, 44 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про залишення позовної заяви без розгляду за зловживання процесуальним правом відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Л. В. Калиновська