Провадження № 2-з/752/419/23
У Х В А Л А

18 грудня 2023 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретаря судового засідання Давиденко С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву адвоката Мельниченка Миколи Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та грошові кошти, що належать ОСОБА_2 , до набрання законної сили рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова група «Оберіг», ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди, -

встановив:

до провадження судді надійшла позовна заява ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова група «Оберіг», ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди.

Одночасно зі зверненням до суду з позовом, представник позивача - адвокат Мельниченко Микола Сергійович подав заяву про його забезпечення, шляхом накладення арешту на грошові кошти, що належать ОСОБА_2 , які знаходяться на всіх його рахунках у всіх банківських або інших фінансово-кредитних установах, та на рухоме і нерухоме майно, яке належить ОСОБА_2 у межах суми позову 138 167, 50 грн.

В обґрунтування заявлених вимог зазначає, що відповідач ОСОБА_2 з лютого 2022 року має зобов`язання відшкодувати збитки, завдані внаслідок пошкодження автомобіля позивача ОСОБА_1 , проте до теперішнього часу відмовляється його виконувати в добровільному порядку У зв`язку з чим зауважив, що вказане безумовно свідчить про небажання відповідача ОСОБА_2 виконувати його грошові зобов`язання і дає достатні підстави вважати, що відповідач з метою уникнення від відповідальності може ухилятися від виконання рішення суду шляхом відчуження належного йому майна та/або переказати належні йому грошові кошти на непов`язані з ним рахунки, що унеможливить виконання рішення суду, у разі задоволення його позовних вимог.

Учасники справи у судове засідання не викликались відповідно до правил ч.1 ст. 153 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Статтею 150 ЦПК України визначено визначений перелік видів забезпечення позову, зокрема, позов забезпечується шляхом накладення арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб.

Відповідно до п. 4 постанови Пленуму ВСУ №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пунктом третім частини першої ст. 151 ЦПК України передбачено, що заява про забезпечення позову подається повинна містити обґрунтування необхідності забезпечення позову.

Тобто, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність реальної загрози невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду.

У той же час, до заяви про забезпечення позов заявником не додано жодних матеріалів та доказів, що підтверджують необхідність застосування такого виду забезпечення позову як накладення арешту на майно, а також грошові кошти, що належать ОСОБА_2 .

При цьому, заявник звертаючись до суду з заявою про забезпечення позову не зазначає на яке конкретно майно просить накласти арешт та не надає доказів на підтвердження існування права власності на це ж майно у відповідача ОСОБА_2 , а також не надав будь-яких доказів на підтвердження того, майно, на яке просить накласти арешт позивач відповідає розміру відшкодування, який останній просить стягнути з відповідача ОСОБА_2 .

Звертаючись в суд із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту всі грошові кошти, які знаходяться на всіх рахунках у всіх банківських або інших фінансово-кредитних установах, заявник не довів, існування таких відкритих рахунків, а також той фака, що заявлені вимоги є співмірними із заявленими позовними вимогами.

Крім того, посилання заявника на те, що існує загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду не підтверджено жодними належними та допустимими доказами, а таке твердження є лише припущеннями.

Відтак, у задоволенні заявлених адвокатом Мельниченком Миколою Сергійовичем, який діє в інтересах ОСОБА_1 , вимог про забезпечення заявленого ним позову до товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова група «Оберіг», ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди до набрання законної сили рішення у справі, вважаю за необхідне відмовити.

На підставі викладеного вище, керуючись ст. ст. 149 - 151 ЦПК України, суд -

ухвалив:

у задоволенні заяви адвоката Мельниченка Миколи Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно та грошові кошти, що належать ОСОБА_2 , до набрання законної сили рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Страхова група «Оберіг», ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок вчинення дорожньо-транспортної пригоди, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя К.Г. Плахотнюк