Ухвала

11 жовтня 2023 року

м. Київ

справа № 130/1125/22

провадження № 61-12467ск23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Сердюка В. В.,

розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1

на постанову Вінницького апеляційного суду від 20 липня 2023 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Жмеринського відділу державної виконавчої служби у Жмеринському районі Вінницької області про визнання недійсним та скасування державної реєстрації права власності на майно, скасування державної реєстрації права власності на майно та визнання права власності на майно,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 20 липня 2023 року.

Верховний Суд ухвалою від 11 вересня 2023 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовив.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Вінницького апеляційного суду від 20 липня 2023 року залишив без руху та надав строк для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали. Запропонував заявнику надати належні докази, що можуть бути підставою для перевірки обставин, зазначених у клопотанні про відстрочення сплати судового збору, або додати документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі відповідно до закону. Попередив про наслідки невиконання вимог вказаної ухвали.

У вересні 2023 року до Верховного Суду на виконання вимог ухвали суду

від 11 вересня 2023 року від ОСОБА_1 надійшло клопотання про зменшення розміру сплати судового збору на 50 відсотків та відстрочення його розміру на строк три місяці.

Клопотання мотивоване тим, що за подання касаційної скарги заявнику слід сплатити 15 097,40 грн. Відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору

від 27 вересня 2023 року за період з 1 кварталу 2022 року по 2 квартал

2023 року у ОСОБА_1 інформація про доходи відсутня.

Також заявник вказує, що не має будь-якого нерухомо майна,

що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 27 вересня 2023 року. Єдиним майном заявника є будинок, який є предметом спору у даній справі.

Отже, скрутний матеріальний стан заявника не дозволяє йому сплатити судовий збір у розмірі, визначеному Законом України «Про судовий збір».

Вирішуючи питання за клопотанням ОСОБА_1 про зменшення розміру судового збору на 50 відсотків та відстрочення його розміру на строк три місяці, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої, третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір», передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо зобов`язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Особливо це стосується порушення заявником процедури касаційного провадження.

У той же час, гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду.

При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення або звільнення

від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про зменшення розміру судового збору на 50 відсотків та відстрочення його сплати за подання та розгляд касаційної скарги ОСОБА_1 до ухвалення рішення у справі.

Касаційна скарга подана у передбачений законом строк.

Підстави для відмови у відкритті касаційного провадження або повернення касаційної скарги відсутні.

Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що, одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені

у частині другій статті 389 ЦПК України.

Згідно з частиною восьмою статті 394 ЦПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу. Якщо разом з касаційною скаргою подано заяви чи клопотання, суд в ухвалі про відкриття касаційного провадження встановлює строк, протягом якого учасники справи мають подати свої заперечення щодо поданих заяв чи клопотань, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

У касаційній скарзі заявник як на підставу касаційного оскарження судового рішення посилається на:

- пункт 1 частини другої статті 389 ЦПК України (суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку);

- пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою

статті 411 цього Кодексу), а саме зазначає, що суд не дослідив зібрані

у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених

у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 389 цього Кодексу (пункт 1

частини третьої статті 411 ЦПК України).

Отже, наведені в касаційній скарзі доводи містять підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України, для відкриття касаційного провадження.

Згідно з частиною першою статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.

Керуючись статтями 389, 394, 395, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про зменшення розміру сплати судового збору на 50 відсотків та відстрочення його розміру задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору

за подання касаційної скарги на постанову Вінницького апеляційного суду від 20 липня 2023 року з15 097,40 гривень до 7 548,70 гривень.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору

у визначеному розмірі за подання та розгляд його касаційної скарги

до закінчення касаційного провадження.

Відкрити касаційне провадження у даній справі.

Витребувати зі Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області цивільну справу № 130/1125/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Жмеринського відділу державної виконавчої служби у Жмеринському районі Вінницької області про визнання недійсним та скасування державної реєстрації права власності на майно, скасування державної реєстрації права власності на майно та визнання права власності на майно.

Надіслати учасникам справи копії касаційної скарги та доданих до неї документів, роз`яснити їм право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді: І. М. Фаловська

С. О. Карпенко

В. В. Сердюк