Справа № 181/1564/23
Провадження № 2/181/319/23
про залишення позовної заяви без руху

"17" жовтня 2023 р. смт. Межова
Суддя Межівського районного суду Дніпропетровської області Літвінова Л.Ф., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
У провадженні Межівського районного суду Дніпропетровської області знаходиться вищезазначена цивільна справа.
Ухвалою судді від 22 вересня 2023 року у даній справі відкрито провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Межівського районного суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2023 року позовну заяву було залишено без руху, зазначено недоліки заяви та спосіб їх усунення, а саме: надати суду обґрунтований розрахунок заборгованості відповідача, з детальним розрахунком усіх сум які підлягають стягненню (включаючи формули детального розрахунку відсотків). Позивачу надано строк для усунення недоліків п`ять днів з дня отримання копії ухвали.
16 жовтня 2023 року від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.
Однак, ознайомившись із вказаною заявою, приходжу до висновку, що недоліки зазначені в ухвалі суду від 12 жовтня 2023 року взагалі не було усунено. Так, представник позивача лише зазначає у які періоди змінювався розмір відсоткової ставки відповідача, але жодних розрахунків із яких можливо було встановити конкретні суми відсотків та як саме вони нараховувалися у ці періоди суду надано не було.
Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 175 ЦПК України, позовна заява повинна містити обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.
Ще раз звертаю увагу позивача, що обґрунтований розрахунок позовних вимог це такий розрахунок, що містить обчислення, порядок нарахування сум (множення, додавання, нарахування процентів та інше) та підстави такого нарахування, передбачені законом або умовами угоди, відображення проведених оплат, тощо.
Проте, в порушення вимог п.3 ч.3 ст.175 ЦПК України, до позовної заяви позивачем доданий розрахунок, який не відображає порядку нарахування та обчислення розміру грошових вимог позивача до відповідача в частині нарахування заборгованості за так званим «простроченим тілом кредиту», зміст якого поняття у позовній заяві також не розкрито, а також як саме та за яким розрахунком нараховувалися відсотки.
«Розрахунки заборгованості», подані АТ КБ «Приватбанк», не містять не те, що переконливого обчислення, а й взагалі обчислення сум, що стягуються.
Вони містять таблиці з даними та результати обчислень, однак не містять самого обчислення, з якого можна було б зрозуміти яким чином отримано результат.
Крім того, у заяві від 16 жовтня 2023 року представник позивача посилається на Постанову №2 Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляду справ у суді першої інстанції», відповідно до якої не допускається відмова у відкритті провадження у справі з мотивів недоведеності заявленої вимоги, відсутності доказів, пропуску позовної давності та інших не передбачених законом підстав.
Однак, зазначене посилання у даному випадку жодного відношення до вказаної справи не має, адже провадження у справі вже було відкрито і ухвалу про залишення позовної заяви було постановлено після відкриття провадження у справі у порядку передбаченому ч. 11 ст. 187 ЦПК України.
Відповідно до ч. 11 ст. 187 ЦПК України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175, 177 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Відповідно до частини другої статті 127 ЦПК України, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.
Відтак, застосування правила про поновлення та продовження процесуальних строків залежить від виду процесуального строку. Продовження строку являє собою надання нового строку на вчинення тієї процесуальної дії, яка не була з поважних причин вчинена в первісно встановлений строк.
Враховуючи ті обставини, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, суд вважає необхідним продовжити процесуальний строк для усунення недоліків, а саме визначити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків.
Отже, позивачу необхідно надати суду обґрунтований розрахунок заборгованості відповідача, з детальним розрахунком усіх сум які підлягають стягненню (включаючи формули детального розрахунку відсотків).
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.127, 175, 187 ЦПК України, суддя
Продовжити позивачу строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі Межівського районного суду Дніпропетровської області від 12 жовтня 2023 року про залишення позовної заяви без руху строком на 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем копії даної ухвали.
Попередити позивача, що відповідно до ч. 13 ст. 187 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя Л. Ф. Літвінова