Провадження № 2/554/3879/2023
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2023 року Октябрський районний суд м.Полтави у складі:

головуючого судді Савченко Л.І.

при секретарі Грай К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Полтава цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун Олена Валентинівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернулася до Московського районного суду м.Харкова з позовом до ОСОБА_2 , визначивши третьою особою Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В., у якому просила визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною, визначити їй додатковий строк, достатній для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з часу набрання рішення суду законної сили.

В обґрунтування позову вказала, що 07.05.2021 року вона отримала лист від Державного нотаріуса Хлистун О.В. про наявність спадкової справи після смерті її бабусі ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . У листі вказано, що вона є спадкоємцем, який не прийняв спадщину. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 померла, після чого відкрилася спадщина. До цього моменту вона взагалі не знала про наявність спадкового майна після бабусі. Її батько ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , також помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Таким чином, вона має право на спадкування за законом тієї частки спадщини, яка належала б за законом її батьку. Після смерті бабусі залишилася спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_1 . У неї не було можливості звернутися до нотаріуса протягом строку для прийняття спадщини, оскільки вона тривалий час тяжко хворіла. Їй було надано статус дитини-інваліда з дитинства і у період з 14.12.2013 року по 08.01.2014 року стан її здоров`я також погіршився. Протягом 2013-2014 років вона неодноразово знаходилася на стаціонарному лікуванні з діагнозом «Наслідки перенесеного органічного ураження центральної нервової системи у вигляді дитячого церебрального паралічу, правобічний геміпарез, вегетативна дисфункція, лікворно-гіпертензійний, вестибулярний синдроми, вегето-судинні параксізми по симпатико-адреналовому типу». Вважає, що стан її здоров`я у період 2013-2014 р.р., який припадає на строк прийняття спадщини, та необхідність постійного лікування є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 10 червня 2021 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 02 липня 2021 року відкрито провадження по справі за правилами загального позовного провадження.

Від відповідача ОСОБА_2 до суду надійшов відзив на позов, в якому у задоволенні позову прохає відмовити. Вказує, що позивачем зазначено причиною не звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини її хворобу. Однак із доказів доданих до позову не вбачається, що у період з 06.08.2013 року по 05.02.2014 року вона перебувала на стаціонарному лікуванні, а регулярно проходить плановий курс лікування у зв`язку із вродженими хворобами. Також надані докази доводять, що позивач є працездатною та працювала в «УИПА к4». Також вказує, що з родиною батька позивач не спілкувалася, життям бабусі не цікавилася та похоронах не була. На момент смерті бабусі позивач була повнолітньої та у неї не було перешкод у спілкуванні із бабусею, крім власного небажання. Вважає, що позивачем не наведено та необґрунтовано жодних поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини, які були б пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї на вчинення дій. Позивач звернулася до суду з позовом через 8 років після закінчення строку для подання заяви про прийняття спадщини через свою необізнаність про наявність спадкового майна, а не через тривалу тяжку хворобу. Таким чином, позивач свідомо не вчинила дії з прийняття спадщини.

Позивач подала до суду відповідь на відзив, в якій вважає аргументи відповідача необгрунтованими. Вказує, що відповідач також не надав жодних доказів на підтвердження фактів, на які посилається і відзиві. Зазначає, що відповідач робить висновки про стан її здоров`я на підставі того, що вона працювала. Однак, згідно ст. 43 Конституції України кожен має право на працю. Крім того, держава створює умови для реалізації особами з інвалідністю умов для реалізації ними своїх прав. Також зазначає, що встановлений їй діагноз пов`язаний з патологічними змінами в структурах головного мозку та нервової системи, що зумовило необхідність постійного лікування. Стан її здоров`я постійно погіршувався, вона відчувала головні болі та суттєве погіршення пам`яті. Вважає, що відповідач не довів, що стан її здоров`я не заважав їй подати заяву нотаріусу. Прохає позов задовольнити.

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 21 лютого 2023 року справу прийнято до провадження на підставі розпорядження голови Верховного Суду від 08.03.2022 року №2/0/9/-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану», яким змінено територіальну підсудність Московського районного суду м. Харкова на Октябрський районний суд м. Полтави, та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 18 квітня 2023 року витребувано у Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В. копію спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 16 червня 2023 року повторно витребувано у Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В. копію спадкової справи після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвалою Октябрського районного суду м.Полтави від 25 липня 2023 року закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до розгляду по суті.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, до суду надіслала заяву про проведення судового засідання без її участі (а.с.131, 174, 188).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи (а.с.125-126,170-171,186-187), про причини неявки суд не повідомив.

Від третьої особи Державного нотаріуса Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В. до суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності (а.с.129, 139, 182).

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність учасників справи, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позов таким, що задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 виданим Відділом ДРАЦС по місту Харкову РС Харківського МУЮ, а/з №10481 (а.с.79).

Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається із частки квртири АДРЕСА_1 , що слідує із матеріалів спадкової справи № 489П/2020 від 06 серпня 2020 року (а.с.140-169).

Позивач ОСОБА_1 є онукою померлої ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про народження позивача Серії НОМЕР_2 виданим Відділом РАЦС Московського РУЮ м.Харкова 30 січня 2007 року, а/з № 1631, з якого слідує, що її батьком є ОСОБА_4 , а також Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 7 від 18.03.2021 року, з якого вбачається, що матір`ю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_3 (а.с. 9, 160-161).

Батько позивача ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що слідує із Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 виданого Міським відділом РАЦС № 4 Харківського ОУЮ, а/з № 1124 (а.с.147).

06 травня 2021 року за вих. № 977/02-14/П Державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун О.В. повідомила ОСОБА_1 про наявність спадкової справи після її бабусі ОСОБА_3 . Також повідомила, що вона вважається такою, що не прийняла спадщину та роз`яснено право звернутися до суду з метою визначення додаткового строку для прийняття спадщини (а.с.167).

Також судом встановлено, що рішенням Московського районного суду м.Полтави від 06.11.2020 року у справі № 643/12935/20, провадження № 2-о/643/511/10 встановлено факт постійного проживання ОСОБА_2 разом із спадкодавцем ОСОБА_3 з травня 2011 року по 06 серпня 2013 року (а.с.157-158).

Таким чином, за матеріалами спадкової справи № 489П/2020 від 06 серпня 2020 року єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину, після смерті ОСОБА_3 є її син ОСОБА_2 .

Причиною пропуску строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини позивач вказує те, що вона не знала про наявність спадкового майна після бабусі, а також, що у неї не було можливості звернутися до нотаріуса протягом строку для прийняття спадщини, оскільки вона тривалий час тяжко хворіла.

Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст. 1268 ЦК України).

Відповідно до ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч.1 ст. 1270 ЦК України).

Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч.3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, незнання закону тощо, тоді правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Такий правовий висновок сформульований у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17 (провадження № 61-38298св18), від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16 (провадження № 61-6700св19), від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18 (провадження № 61-10136св19), від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18 (провадження № 61-21447св19).

З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.

Вирішуючи вимогу про визначення особі такого додаткового строку, суд досліджує наявність та поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому потрібно виходити з того, що поважними є причини, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд вважає, що пояснення позивача щодо причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини є суперечливими. Так, ОСОБА_1 вказує, що пропустила строк, оскільки не знала про наявність спадкового майна після бабусі, в той же час стверджує, що вона тривалий час тяжко хворіла.

Також суд вважає, що жодна із наведених причин не є поважною для неподання заяви в шестимісячний строк.

Доводи позивача, що у період з 14.12.2013 року по 08.01.2014 року стан її здоров`я погіршився, належними доказами не підтверджені та не доводить її неспроможності подати заяву про прийняття спадщини у період з 06.08.2013 року по 06.02.2014 року. Крім того, із наданих Виписок з історії хвороби вбачається, що у період 2013-2014 років ОСОБА_1 дійсно неодноразово знаходилася на стаціонарному лікуванні з діагнозом «Наслідки перенесеного органічного ураження центральної нервової системи у вигляді дитячого церебрального паралічу, правобічний геміпарез, вегетативна дисфункція, лікворно-гіпертензійний, вестибулярний синдроми, вегето-судинні параксізми по симпатико-адреналовому типу». Разом з тим, із вказаних виписок слідує, що лікування вона проходила з 22.02.2013 по 07.03.2013, з 17.03.2014 по 13.03.2014, з 26.11.2014 по 12.12.2014, які не охоплюють період для подання заяви про прийняття спадщини з 06.08.2013 року по 06.02.2014 рік.

Також суд зазначає, що позивачем не надано належних доказів на підтвердження факту погіршення її пам`яті, що пов`язано із захворюванням.

За матеріалами справи, останній раз ОСОБА_1 встановлювалася третя група інвалідності до 01.07.2015 року, що слідує із довідки МСЕК від 16.06.2014 року (а.с.21). Разом з тим, із вказаної довідки не вбачається, що остання є непрацездатною.

Таким чином, оскільки належних доказів, у відповідності до ст. ст. 10, 60 ЦПК України на підтвердження поважності пропуску строку для прийняття спадщини позивачем до суду надано не було, а з моменту смерті спадкодавця до моменту звернення до суду з позовом минуло майже 8 років, суд вважає, що у задоволенні позову необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 10, 13, 76, 77, 81, 141, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа: Державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун Олена Валентинівна, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , місце проживання: АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 .

Відповідач ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , місце проживання: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 .

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Державний нотаріус Четвертої Харківської міської державної нотаріальної контори Хлистун Олена Валентинівна, місце знаходження: 61082 м.Харків, вул.Василя Мельникова, буд.2.

Суддя Л.І.Савченко