КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2023 року місто Київ.

Справа № 754/6175/21

Апеляційне провадження № 22-ц/824/9399/2023

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ

головуючого судді: Желепи О.В.,

суддів: Мазурик О.Ф., Немировської О.В.

за участю секретаря судового засідання Рябошапка М.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в приміщенні Київського апеляційного суду цивільну справу за апеляційною скаргою Акціонерного Товариства «Сенс Банк» на рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 березня 2023 року (у складі судді Бабко В.В., повний текст складено 27.03.2023 року)

у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Сенс-Банк", Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора

ВСТАНОВИВ

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Представником позивача було подано до суду заяву про зміну предмета позову, яка прийнята судом. Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що 22.04.2005 між ОСОБА_1 та АТ "Альфа-Банк" було укладено Договір кредиту № 038/08-118к на суму 38500дол США, що в еквіваленті за офіційним курсом НБУ на день укладання договору становить 194425,00грн, зі сплатою 12,5 % річних за перший рік. На підставі договору купівлі-продажу ОСОБА_1 22.04.2005 було придбано за кредитні кошти у власність квартиру АДРЕСА_1 . Договір був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Л.О. Між АТ "Альфа-Банк" та ОСОБА_1 22.04.2005 було укладено іпотечний договір №038/08-154і, відповідно до якого іпотекодавець передає в іпотеку іпотекодержателю в якості забезпечення виконання іпотекодавцем зобов`язань за Договором №037/08-118к від 22.05.2005 укладеного між іпотекодержателем та іпотекодавцем, нерухоме майно, а саме: двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 . Іпотечний договір посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Л.О, зареєстрований в реєстрі за № 2913. Позивач отримав інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якої вбачається, що 27.01.2020 державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним М.А. до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно внесено запис про зміну власника об`єкту нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000. Власником вказаного нерухомого майна зазначено Акціонерне товариство «Альфа-Банк». З вказаною реєстрацією позивач категорично не згоден, оскільки дії реєстратора не ґрунтується на законі.

У зв`язку з викладеним позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення державного реєстратора приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер:50834447 від 27.01.2020 17:57:24 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, яким зареєстровано право власності Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на квартиру АДРЕСА_1 (номер запису про право власності: 35207539, дата державної реєстрації - 27.01.2020). Скасувати реєстраційний запис державного реєстратора приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про право власності №35207539 від 27.01.2020 на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 за Акціонерним товариством «Альфа-Банк». Припинити право власності Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на квартиру АДРЕСА_1 , зареєстроване на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 50834447, прийняте 27.01.2020 державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним Максимом Анатолійовичем. Поновити відомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 , що передували скасованим записам.

Рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 27 березня 2023 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер:50834447 від 27.01.2020 17:57:24 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, яким зареєстровано право власності Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на квартиру АДРЕСА_2 (номер запису про право власності: 35207539, дата державної реєстрації - 27.01.2020).

Скасовано реєстраційний запис державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про право власності №35207539 від 27.01.2020 на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 за Акціонерним товариством «Альфа-Банк».

Припинено право власності Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на квартиру АДРЕСА_2 , зареєстроване на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 50834447, прийняте 27.01.2020 державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним Максимом Анатолійовичем.

Поновлено відомості в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_2 , що передували скасованим записам.

Стягнуто з Акціонерного товариства «Сенс-Банк» на користь держави судовий збір в розмірі 3632,00грн.

Не погоджуючись з таким рішенням, представник АТ «Сенс Банк» - Пересунько Сергій Сергійович, 25 квітня 2023 року, згідно поштової відмітки, направив на адресу Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, якою просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Обґрунтовуючи свої вимоги, відповідач вказує, що оскаржуване рішення незаконне, прийняте при невірному застосуванні судом першої інстанції норм матеріального та порушенні норм процесуального права.

Вважає, що посилання суду на те, що відповідно до Ухвали Деснянського районного суду м.Києві від 26.07.2020 по справі №754/11746/15-ц, яка набрала законної сили 12.08.2022, скаргу ОСОБА_1 на протиправні дії та бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Кравця В.В. - задоволено, ще не є підставою для задоволення позову у цій справі у зв`язку з тим, що на даний час є процес оскарження вказаної ухвали і сам приватний виконавець не зміг бути присутнім під час розгляду вказаної скарги. Таким чином ухвала винесена без дослідження всіх обставин та без участі всіх сторін. Суд не врахував, що 04.12.2015 ухвалено Рішення (заочне) Деснянським районним судом міста Києва у справі №754/9756/15-ц, відповідно до якого вирішено звернути стягнення на предмет іпотеки на підставі договору іпотеки №02-038/682 від 27 липня 2007 року, а саме: двокімнатну квартиру АДРЕСА_3 , що належить на праві власності ОСОБА_1 . Таке рішення перебувало на виконанні, але у зв`язку з подіями, які стались з приватним виконавцем законне виконавче провадження, яке було розпочато на підставі цього рішення, не було доведено до логічного закінчення в силу інших об`єктивних обставин.

Вказує, що станом на дату подання позову рішення суду про звернення стягнення не виконано боржниками як в судовому, так і в позасудовому порядку.

Зазначає, що з аналізу змісту норм законодавства у їх поєднанні вбачається, що за Законом України «Про іпотеку» застереження в іпотечному договорі прирівнюється за своїми правовими наслідками до договору про задоволення вимог іпотеко-держателя, який є правовстановлюючим документом. Законодавцем визначено як спосіб позасудового врегулювання зобов`язань іпотекодавця перед іпотеко-держателем передачу іпотеко-держателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов`язання у порядку, встановленому статтею 37 цього Закону, на підставі договору про задоволення вимог іпотеко-держателя або відповідного застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору.

Вказує, що застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в пунктах 4.5, 4.4. іпотечного договору, є одним із визначених законодавством способів звернення стягнення на предмет іпотеки.

Звертає увагу, що посилання суду першої інстанції на необхідність окремого договору про задоволення вимог іпотеко-держателя є хибним та незаконним, адже застереження про позасудове врегулювання звернення стягнення на предмет іпотеки прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, редакція статей 36, 37 Закону № 898-ГУ, викладена у підпункті 17 пункту 4 розділу III «Перехідні положення» Закону № 800-УІ, не змінювала встановлений раніше цими статтями порядок позасудового врегулювання звернення стягнення на предмет іпотеки та підстави переходу права власності на нього до іпотекодержателя, а лише уточнювала їх, як неодноразово було підкреслено як Верховним Судом України, так і Верховним Судом.

Зазначає, що відповідно до висновків Верховного суду у постанові від 13 лютого 2019 року по справі № 725/885/16-ц, суд першої інстанції перш ніж вирішувати питання про застосування до спірних правовідносин положень Закону України від 03 червня 2014 року № 1304-УІІ, повинен перевірити наявність умов його застосування.

Звертає увагу на те, що у матеріалах справи відсутні докази одночасної наявності всіх умов, за яких діє мораторій, а тому є незрозумілим, на підставі яких доказів судом першої інстанції встановлено той факт, що на спірні правовідносини розповсюджується мораторій. Відтак, такий висновок суду базується виключно на припущеннях, які Позивачами не доведено належними та допустимими доказами, а суд не перевірив підтвердженість таких обставин. Таким чином, Позивач безпідставно посилається на мораторій, а також не довів належними та допустимими доказами той факт, що на спірні правовідносини розповсюджується мораторій. Окрім того, на даний час мораторій вже припинив свою дію.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 24 травня 2023 року відкрито апеляційне провадження у даній справі.

27 червня 2023 року до Київського апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , якою просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Вказує, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц.

Вважає, що судом першої інстанції в повному обсязі з`ясовано обставини, що мають значення для правильного вирішення цивільного спору, доведено та всебічно обґрунтовано їх у своєму рішенні, надано належну оцінку всім доказам, ґрунтуючись на повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності.

Судом першої інстанції, з урахуванням ч. 4 ст. 82 ЦПК України, правильно взято до уваги фактичні обставини, встановлені ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 26.07.2022 року у справі №754/11746/15-ц.

Вказує, що суд першої інстанції перевірив наявність умов застосування Закону Закон України "Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті, а саме: - відсутність згоди власника на відчуження іпотечного майна; - факт проживання позивача в іпотечній квартирі; - відсутність у позивача іншого житла.

В судовому засіданні представник АТ «Сенс Банк» - Пересунько С.С. доводи апеляційної скарги підтримав. Представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 заперечував проти доводів апеляційної скарги. Державний реєстратор - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Юдін Максим Анатолійович в судове засідання не з`явився, був належно повідомлений про дату та місце судового засідання, причину неявки суду не повідомив.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленого рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Суд першої інстанції, ухвалюючи рішення про задоволення позову, вважав встановленими такі обставини.

22.04.2005 між ОСОБА_1 та Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» було укладено Договір кредиту № 038/08-118к відповідно до якого кредитор надає позичальнику в тимчасове користування на умовах забезпеченості, повернення, строковості, платності та цільового характеру використання грошовими кошти в сумі в суму 38500дол США, що в еквіваленті за офіційним курсом НБУ на день укладання Договору становить 194425,00грн, зі сплатою 12,5 % річних за перший рік, подальший розмір процентів за корегування кредитом підлягає щорічному перегляду. З кінцевим терміном повернення основної заборгованості по кредиту до 21.04.2015.

Відповідно до п. 1.2. Договору кредит надається позичальнику на наступні цілі: придбання нерухомого майна - яким є двокімнатна квартира, загальною площею 72,50кв.м., що знаходиться за адресою АДРЕСА_4

В якості забезпечення позичальником виконання своїх зобов`язань, щодо погашення кредиту, сплаті процентів, можливих штрафних санкцій, а також інших витрат на здійснення зобов`язань за цим Договором, сторони укладають іпотечний договір, за умовами якого позичальник передає кредитору в іпотеку нерухоме майно, для придбання якого, надається кредит, заставною вартістю 276840,00грн, що за офіційним курсом НБУ на день укладання Договору еквівалентно 54819,80 доларів США. Іпотечний договір підлягає нотаріальному посвідченню, обтяження нерухомого майна іпотекою - реєстрації в державному реєстрі у встановленому порядку, а на відчуження нерухомого майна нотаріусом накладається заборона (п. 1.3, п. 1.3.1. Договору кредиту).

22.04.2005 між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 укладено Договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_5 та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Л.А., зареєстрованим в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за № 2910 та зареєстрований в Державному реєстрі правочинів за №563355.

22.04.2005 між ОСОБА_1 та Акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк» було укладено іпотечний Договір №038/08-154і, посвідчений 22.04.2005 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Косенко Л.А. та зареєстрований в реєстрі за №2913.

Пунктом 1.1. іпотечного Договору №038/08-154і визначено, що іпотекодавець передає в іпотеку іпотекодержателю у якості забезпечення виконання іпотекодавцем зобов`язань за Договором кредиту № 038/08-118к від 22.04.2005 нерухоме майно, а саме двокімнатну квартиру АДРЕСА_5 .

Пунктом 1.1.1 Право власності іпотекодавця на предмет іпотеки підтверджується договором купівлі-продажу, укладеного 22.04.2005 між ОСОБА_3 та іпотекодавцем, посвідчений Косенко Л.А. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 22.04.2005, зареєстрованим в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій за №2910 та зареєстрований в Державному реєстрі правочинів за № 563355.

Пунктом 1.2. іпотечного Договору №038/08-154і балансова вартість предмету іпотеки відповідно до довідки-характеристики №1040072 виданої 07.04.2005 Київським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, становить 95976,07грн.

Пунктом 1.3. визначено, що за взаємною згодою сторін загальна заставна вартість предмета іпотеки становить 276840,00грн, що за офіційним курсом НБУ на день укладання Договору еквівалентно 54819,80дол США.

Пунктами 2.1.1. - 2.1.12 іпотечного Договору №038/08-154і визначено, що іпотекодавець зобов`язаний: надавати іпотекодержателю можливість перевірки стану і правильності використання предмета іпотеки, надавати йому відповідні документи за першою вимогою; вживати всіх необхідних заходів щодо захисту предмета іпотеки від зазіхань будь-яких третіх осіб; не здійснювати дії, що викликають погіршення (пошкодження) предмету іпотеки, додержуватись при використанні предмету іпотеки всіх природоохоронних вимог, передбачених чинним законодавством України; без письмової згоди іпотеко держателя, що оформлюється додатковою угодою до цього Договору, не відчужувати предмет іпотеки, не передавати йому в спільну власність (діяльність), оренду, користування, не встановлювати будь-які обтяження щодо предмету іпотеки; без встановленого дозволу відповідних державних органів та письмової згоди іподекодержателя не здійснювати перебудови та/або перепланування предмету іпотеки; не пізніше наступного дня після настання змін надавати іпотеко держателю відомості про будь-які зміни, що відбулися чи відбуваються з предметом іпотеки, в тому числі, про зазіхання на нього з боку третіх осіб; протягом трьох робочих днів від дати укладання цього договору застрахувати предмет іпотеки на повну його вартість на користь іпотеко держателя з попереднім погодженням останнім умов такого страхування, та надати іпотеко держателю відповідний договір страхування; сплачувати всі передбачені чинним законодавством України податки та збори, а також внести інші витрати, пов`язані з предметом іпотеки; у разі загибелі або зниження вартості предмета іпотеки, в тому числі, в наслідок його випадкового знищення, випадкового пошкодження, або псування, протягом трьох днів від дня надходження відповідної вимоги іпотеко держателя повністю або частково змінити предмет іпотеки на інше майно за погодженням з іпотеко держателем; внести плату за державну реєстрацію обтяження предмета іпотеки іпотекою за цим Договором; упродовж 10 робочих днів, що слідують за днем укладання цього Договору, здійснити реєстрацію права власності на предмет іпотеки на своє ім`я в Київському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності та надати іпотеко держателю документи, що підтверджують таку реєстрацію; упродовж 10 календарних днів, що слідують за днем укладення цього договору, іпотекодавець зобов`язаний здійснити державну реєстрацію Договору купівлі-продажу предметі іпотеки.

Пунктами 2.4.2. - 2.4.3 іпотечного Договору №038/08-154і визначено, що у разі невиконання або неналежного виконання іпотекодавцем основного зобов`язання, задовольнити свої вимоги, забезпечені іпотекою, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки: у разі невиконання іпотекодавцем хоча б одного із своїх обов`язків, встановлених згідно з п. 2.1.1. - 2.1.12 цього Договору, вимагати дострокового виконання іпотекодавцем основного зобов`язання, а у разі його невиконання - задовольнити свої забезпечені іпотекою вимоги шляхом звернення на предмет іпотеки.

Пунктом 4.2. іпотечного договору, встановлено, що у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановленого цим договором, іпотеко держатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки.

Іпотекодержатель за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки в один із наступних способів: на підставі рішення суду або на підставі виконавчого напису нотаріуса, або шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання забезпечених іпотекою зобов`язань, шляхом продажу предмета іпотеки іпотекодержателем від свого імені будь-якій особі-покупцеві на підставі договору купівлі-продажу; у разі звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі рішення суду, реалізація предмета іпотеки здійснюється у спосіб, зазначений у відповідному рішенні суду, а саме: шляхом продажу предмета іпотеки іпотекодержателем від свого імені будь-якій особі-покупцеві на підставі договору купівлі-продажу, або шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження; у разі звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі виконавчого напису нотаріуса, реалізація предмета іпотеки здійснюється шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження ( пункти 4.5- 4.7 Договору іпотеки).

У зв`язку з невиконанням позичальником своїх зобов`язань, в рамках виконавчого провадження, банком прийнято рішення про реалізацію предмета іпотеки шляхом проведення відкритих електронних торгів, організатором яких був ДП «Сетам».

Відповідно до Протоколу №434077 електронних торгів від 30.09.2019, торги не відбулися. Найменування майна: Іпотека, Двокімнатна квартира АДРЕСА_6 , зі стартовою ціною 623 123,56грн.

Згідно із Протоколу №444636 електронних торгів від 14.11.2019, торги не відбулися. Найменування майна: Іпотека, Двокімнатна квартира АДРЕСА_6 , зі стартовою ціною 498 498,85грн.

Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним М.А. - посвідчено АТ «Альфа-Банк» право власності на майно, що складається з двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , на підставі акту про реалізацію предмета іпотеки затвердженого Кравець В.В., приватним виконавцем Виконавчого округу м. Києві 18.11.2019, оскільки майно не реалізовано/торги не відбулись і стягувач Банк виявив бажання залишити за собою непродане майно, що раніше належало ОСОБА_1 .

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що 27.01.2020 державним реєстратором приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним М.А. прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 50834447, відповідно до якого Акціонерне товариство «Альфа-Банк» на підставі свідоцтва, серія та номер: 99, виданий 27.01.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним М.А., набув право власності на квартиру АДРЕСА_1 .

судом встановлено, що відповідно до Ухвали Деснянського районного суду м.Києві від 26.07.2020 по справі №754/11746/15-ц, яка набрала законної сили 12.08.2022, скаргу ОСОБА_1 на протиправні дії та бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Кравця В.В. - задоволено.

Визнано протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравця В.В. щодо винесення постанови від 20.08.2019 про опис та арешт майна боржника, а саме квартири загальною площею 72,5кв.м, за адресою АДРЕСА_2 .

Визнано протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу м.Києва Кравця В.В. щодо винесення постанови від 22.08.2019 про призначення суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні № 59857296.

Визнано протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравця В.В. щодо передачі арештованого нерухомого майна на реалізацію (торги) та скасовано заявку від 29.08.2019 № 1249 на реалізацію арештованого нерухомого майна: квартири загальною площею 72,5кв.м, за адресою: АДРЕСА_2 . Визнано протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравця В.В. щодо не надсилання на адресу боржника ОСОБА_1 в межах виконавчого провадження №59857296: постанови про відкриття виконавчого провадження від 20.08.2019, постанови про арешт майна боржника від 20.08.2019, постанову про зміну (доповнення ) реєстраційних даних у виконавчому провадженні від 20.05.2019, постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 20.08.2019, постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності для участі у виконавчому провадженні від 22.08.2019, повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна у виконавчому провадженні №59857296.

Визнано протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Кравця В.В. щодо не направлення постанови від 11.11.2019 про відкриття виконавчого провадження №60564206 на адресу боржника ОСОБА_1 .

Як установлено судом під час постановлення Ухвали Деснянського районного суду м.Києві від 26.07.2020 по справі №754/11746/15-ц, Рішенням (заочне) Деснянського районного суду міста Києва від 15 січня 2016 року у справі №754/11746/15-ц, вирішено стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованість за кредитним договором у сумі 7233,09 доларів США (за курсом НБУ - 156499,59грн.) та судовий збір у сумі 1565грн.

20 серпня 2019 року приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Кравцем Вадимом Валентиновичем постановлено постанову про відкриття виконавчого провадження №59857296 щодо примусового виконання виконавчого листа №2-439, виданого 28.01.2016 Деснянським районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитним договором у сумі 7233,09 доларів США (за курсом НБУ - 156499,59грн.) та судовий збір у сумі 1565,00 грн.

Також встановлено, що 04.12.2015 ухвалено Рішення (заочне) Деснянським районним судом міста Києва у справі №754/9756/15-ц, відповідно до якого вирішено звернути стягнення на предмет іпотеки на підставі договору іпотеки №02-038/682 від 27 липня 2007 року, а саме: двокімнатну квартиру АДРЕСА_3 , що належить на праві власності ОСОБА_1 для задоволення позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» за кредитним договором №08-038/369 від 27.07.2007 в сумі 525169,40 гривень. Встановлено спосіб реалізації предмету іпотеки шляхом продажу з прилюдних торгів в межах процедури виконавчого провадження на підставі оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» судовий збір у розмірі 3654 гривень.

11.11.2019 приватним виконавцем виконавчого округу міста Києва Кравцем В.В. відкрито виконавче провадження № 60564206 з примусового виконання виконавчого листа №2-4245, виданого 27.01.2016 Деснянським районним судом міста Києва про звернення стягнення на предмет іпотеки на підставі договору іпотеки № 02-038/682 від 27 липня 2007 року, а саме: двокімнатну квартиру АДРЕСА_3 , що належить на праві власності ОСОБА_1 для задоволення позовних вимог ПАТ "Укрсоцбанк" за кредитним договором №08-038/369 від 27.07.2007 в сумі 525169,40грн, про що постановлено постанову.

Також встановлено, що 11 листопада 2019 року виконавцем постановлено постанову про об`єднання виконавчих проваджень № 59857296 та № 60564206 у зведене виконавче провадження № 60564399.

12 травня 2021 року приватним виконавцем Кравцем В.В. постановлено постанову у виконавчому провадженні № 60564206 про повернення виконавчого документа стягувачу, в якій зазначено, що виконавчий лист №2-4245, виданий 27.01.2016 повертається стягувачу АТ «Укрсоцбанк» і може бути повторно пред`явлений до 12.05.2024.

Крім того судом також було встановлено, що 10 вересня 2019 року загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та єдиним акціонером АТ «Укрсоцбанк» затверджено рішення про реорганізацію АТ «Укрсоцбанк» шляхом приєднання до АТ «Альфа-Банк».

Згідно рішення №5/2019 єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк» від 15.10.2019, затверджено передавальний акт та визначено, що правонаступництво щодо всього майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк», які зазначені у передавальному акті, виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати, визначеної у передавальному акті, а саме - з 15.10.2019.

Протоколом №4/2019 позачергових загальних зборів акціонерів АТ «Альфа-Банк» від 15.10.2019 було вирішено затвердити передавальний акт (п. 2.1. протоколу). Таким чином, 15 жовтня 2019 року відповідно до підпункту «г» пункту 11 частини 4 статті 1 Закону України «Про спрощення процедур реорганізації та капіталізації банків», пунктів 3.1., 5.3., постанови Правління НБУ №189 від 27.06.2008 «Про затвердження положення про особливості реорганізації банку за рішенням його власників», було затверджено передавальний акт, у відповідності до якого АТ «Альфа-Банк» у порядку правонаступництва набуває всіх прав за переданими йому активами. Згідно п. 1 передавального акту від 15.10.2019, внаслідок реорганізації шляхом приєднання АТ «Укрсоцбанк» правонаступником усього його майна, майнових прав та обов`язків за цим актом є АТ «Альфа-Банк». Правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків АТ «Укрсоцбанк» виникає у АТ «Альфа-Банк» з дати затвердження цього передавального акту загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» та рішенням єдиного акціонера АТ «Укрсоцбанк», а саме: з 15.10.2019. Згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань АТ «Укрсоцбанк» було припинено 03.12.2019, номер запису: 1 002827.

Однак як установлено судом під час постановлення ухвали суду від 26.07.2022, АТ «Альфа-Банк» стороною виконавчого провадження за № 59857296 та № 60564206 не являвся, ухвали суду про заміну стягувача з АТ «Укрсоцбанк» на АТ «Альфа-Банк» у даних виконавчих провадженнях відсутні, оскільки ні виконавець, ні стягувач з заявами про заміну стягувача до суду не звертались.

Таким чином, судом беззаперечно встановлено, що передача на реалізацію арештованого нерухомого майна, а саме двокімнатної квартиру АДРЕСА_3 , що належить на праві власності ОСОБА_1 , відбулась в рамках виконавчого провадження № 59857296 щодо примусового виконання виконавчого листа № 2-439, виданого 28.01.2016 Деснянським районним судом міста Києва про стягнення з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитним договором у сумі 7233,09 доларів США (за курсом НБУ = 156499,59грн) та судового збору у сумі 1565,00грн.

Встановивши, що перехід права власності на квартиру позивача відбувся за результатами здійснення виконавчого провадження та враховуючи те, що позивачем доведено неправомірність дій виконавця в тому числі і в частині передачі квартири позивача на аукціон, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що права позивача є порушеними.

Перехід права власності на майно боржника до кредитора, через те, що таке майно не було продано в результаті проведення аукціону під час виконання рішення суду за таких обставин є порушенням прав боржника.

Доводи апеляційної скарги про те, що суд не вірно вважав встановленими обставини зазначені в ухвалі Деснянського районного суду м.Києві від 26.07.2020 по справі №754/11746/15-ц , так як процес оскарження такої ухвали триває є не доведеними. В судовому засіданні апеляційного суду представник банку визнав, що така ухвала набрала законної сили, а апеляційна скарга не прийнята до розгляду.

Доводи апеляційної скарги представника банку в частині помилкових висновків суду з приводу неможливості переходу права власності до кредитора без окремого договору , та про не врахування судом наявності в договорі окремого застереження, яке дозволяло банку отримати право власності на іпотечне майно в позасудовий спосіб, колегія суддів не приймає з огляду на те, що вказані доводи та висновки суду в цій частині, викладені в мотивувальній частині не впливають на вирішення спору, оскільки за обставинами даної справи, судом вірно встановлено, що перехід права власності відбувся не на підставі договору іпотеки в позасудовий спосіб на підставі наявного застереження, а під час примусового виконання рішення суду, за встановлених неправомірних дій виконавця, та на підставі свідоцтва виданого згідно акту приватного виконавця про те, що торги двічі не відбулися і стягувач висловив бажання отримати у свою власність не реалізоване на аукціоні майно боржника.

Суд першої інстанції також вірно встановив, що звернення стягнення на майно боржника приватним виконавцем проводилось під час обмежень, встановлених Законом.

Так, Підпунктом 1 пункту 1 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» зазначено, що не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно зі статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно зі статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. м для квартири та 250 кв. м для житлового будинку.

У пункті 4 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» зазначено, що протягом дії цього Закону інші закони України з питань майнового забезпечення кредитів діють з урахуванням його норм.

Доводи апеляційної скарги відповідача про те, що позивач не довів, що спірна квартира є його єдиним житлом, колегія суддів не приймає, з огляду на те, що в матеріалах справи наявна довідка про те, що місце проживання позивача зареєстровано саме в квартирі, на яку було звернуто стягнення.

Ні до суду першої інстанції, ні до апеляційного суду не подавались докази, що у позивача є інше житло в якому він би міг проживати.

Разом з тим задовольняючи позов в повному обсязі, суд допустив порушення норм матеріального та процесуального права.

Задовольняючи позов до Державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича, суд першої інстанції не врахував висновки Верховного Суду, відповідно до яких належним відповідачем є особа, яка є суб`єктом матеріального право-відношення, тобто особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, захистивши порушене право чи інтерес позивача.

Правові висновки Великої Палати Верховного Суду про те, що державний реєстратор не є належним відповідачем у спорах про визнання незаконними та скасування реєстраційних дій, вчинених щодо третьої особи, а ним є особа, щодо якої були здійснені ці дії (записи), викладені у постановах від 04 вересня 2018 року у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18, пункт 36), від 12 грудня 2018 року у справі № 570/3439/16-ц (провадження № 14-512цс18, пункт 53) та від 04 лютого 2020 року у справі № 910/7781/19 (провадження № 12-150гс19, пункт 37).

Таким чином, в задоволенні позову до державного реєстратора, суд мав відмовити через те , що вказана особа є неналежним відповідачем у справі.

Щодо доводів апеляційної скарги про обрання позивачем неналежного способу захисту порушеного права апеляційний суд виходить із такого.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала про те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц.

Згідно із Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії рейдерству», який набрав чинності 16 січня 2020 року, статтю 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» викладено у новій редакції. Відповідно до пунктів 1, 2, 3 частини третьої статті 26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню. У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 жовтня 2021 року в справі № 545/1883/20 (провадження №61-5728св21) вказано, що: «на підставі статті 412 ЦПК України підлягають скасуванню оскаржувані судові рішення і в частині вирішення позовних вимог про скасування запису про реєстрацію права власності на нерухоме майно та поновлення становища, що існувало до порушення, з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні цих вимог, оскільки задоволення вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності за банком призведе до відновлення порушених прав позивача, і не потребує для застосування додаткових способів захисту, таких, як поновлення права власності та скасування запису про реєстрацію права власності, який є неналежним способом захисту порушеного права».

Крім того апеляційний суд звертає увагу, що ні ЦК України (статтею 16), ні законом, ні договором не передбаченого такого способу захисту прав іпотекодавця як визнання протиправними дій іпотекодержателем щодо набуття у власність предмета іпотеки. Такі дії іпотекодержателя та відповідність їх приписам закону є обставинами, яким позивачка обґрунтовує свої вимоги про захист порушеного права власності на предмет іпотеки, тобто є підставою позову, а не його предметом, оскільки саме по собі визнання таких дій протиправними не впливає на права та обов`язки сторін.

Також відповідно до висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 27.10.2021 у справі № 545/1883/20, задоволення вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності призведе до відновлення порушених прав позивача і не потребує для застосування додаткових способів захисту, таких як поновлення права власності.

Пункт 126 цієї постанови свідчить, що обов`язок суду скасовувати рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав (обтяжень) слід розуміти як обов`язок суду вирішити наявний спір про право.

Таким чиномз урахуванням конкретних обставин справи та положень абзаців другого та третього частини третьої статті 26 Закону № 1952-IV задоволення вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності може призвести до відновлення порушених прав особи без застосування додаткових способів захисту, таких як поновлення права власності (за умови, якщо суд, задовольнивши таку позовну вимогу, вирішить тим самим спір про право, наявний між сторонами).

Оскільки задоволення вимоги про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права власності на предмет іпотеки за банком призведе до відновлення порушених прав позивача, рішення суду першої інстанції в частині вимог, заявлених до банку про:

- припинення право власності Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на квартиру АДРЕСА_1 , зареєстроване на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 50834447, прийняте 27.01.2020 державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним Максимом Анатолійовичем;

- скасування реєстраційного запису державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про право власності №35207539 від 27.01.2020 на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 за Акціонерним товариством «Альфа-Банк»;

- поновлення відомостей в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 , що передували скасованому запису

підлягає скасуванню із ухваленням нового рішення у цій частині про відмову в задоволенні таких позовних вимог.

На підставі викладеного, та керуючись ст. 376 ЦПК України, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду в частині задоволення позову до АТ "Сенс Банк" про скасування рішення державного реєстратора, необхідно змінити в частині обґрунтування, виклавши мотивувальну частину рішення в редакції цієї постанови.

Європейський суд з прав людини висував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Керуючись ст. 141 ЦПК України, колегія суддів також вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь держави судовий збір, від сплати якого був звільнений позивач при подачі позову з урахуванням задоволених вимог, в розмірі 1 816 грн.

Керуючись статтями 367,368,374-376,381,384ЦПК України, суд

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Акціонерного Товариства «Сенс Банк» - задовольнити частково.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 березня 2023 року в частині задоволення позову ОСОБА_1 про скасування реєстраційного запису державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про право власності №35207539 від 27.01.2020 на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 за Акціонерним товариством «Альфа-Банк» та про задоволення позову щодо поновлення відомостей в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 , що передували скасованому запису, а також про припинення права власності Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на квартиру АДРЕСА_1 , зареєстроване на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 50834447, прийняте 27.01.2020 державним реєстратором - приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним Максимом Анатолійовичем - скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, яким у задоволенні таких позовних вимог відмовити.

Рішення Деснянського районного суду міста Києва від 27 березня 2023 року в частині задоволення позову ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення державного реєстратора - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Юдіна Максима Анатолійовича про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер:50834447 від 27.01.2020 17:57:24 у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, яким зареєстровано право власності Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на квартиру АДРЕСА_1 (номер запису про право власності: 35207539, дата державної реєстрації - 27.01.2020) - змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.

В іншій частині рішення залишити без змін.

Стягнути з Акціонерного товариства "Сенс-Банк" в дохід держави судовий збір судовий збір в розмірі 1 816 грн 00 коп.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення у випадках та з підстав, передбачених статтею 389ЦПК України.

Повний текст постанови складено 12 жовтня 2023 року.

Головуючий О.В. Желепа

Судді О.Ф. Мазурик

О.В. Немировська