ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/8793/23 Справа № 212/2569/23 Суддя у 1-й інстанції - Козлов Д.О. Суддя у 2-й інстанції - Остапенко В. О.
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

13 жовтня 2023 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі судді Остапенко В.О., розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 травня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» про виключення з обліку по особовому рахунку боргу попереднього власника,

УСТАНОВИВ:

До Дніпровського апеляційного суду надійшла апеляційна скарга Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 травня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» про виключення з обліку по особовому рахунку боргу попереднього власника.

Апеляційний суд позбавлений можливості відкрити апеляційне провадження з наступних підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З матеріалів справи вбачається, що рішення датовано 22 травня 2023 року. Тобто останнім днем для подачі апеляційної скарги було 22 червня 2023 року. Апеляційна скарга подана до суду апеляційної інстанції 27 липня 2023 року, тобто із порушенням строку на апеляційне оскарження, що встановлений ч. 1 ст. 354 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 354 ЦПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Також у ч.3 ст. 354 ЦПК України зазначено, що строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій ст. 358 цього Кодексу.

До апеляційної скарги заявник додає клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого зазначає, що копія оскаржуваного рішення отримана представником заявника 07 червня 2023 року, на підтвердження цих обставин надає копію супровідного листа. Також зазначає, що пропуск строку обумовлено запровадженням карантину, військовим станом. Так підприємство відповідача є стратегічним, працівники вимушені реагувати на сигнали повітряної тривоги та переховуватись в бомбосховищі. Крім того, на підприємстві запроваджено чотирьохденний робочий тиждень. Також просили врахувати значну кількість справ, що перебувають у провадженні представника позивача

Апеляційний суд зазначає, що в силу ч. 2 ст. 354 ЦПК України є поважними причини пропуску строку у період з 07 червня 2023 року по 08 липня 2023 року (тобто по тридцятий день з моменту отримання оскаржуваного рішення). Однак заявником належним чином не обґрунтовано поважність причини пропуску строку з 09 липня 2023 року по 27 липня 2023 року.

Оцінюючи дані аргументи, апеляційний суд, однак, зазначає наступне.

Норми ЦПК України не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

Разом з тим, право суду на поновлення строку не є безмежним.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод проголошено право на справедливий судовий розгляд.

Одним з елементів справедливого судового розгляду є принцип правової визначеності прав і обов`язків сторін спору та неможливість безпідставного поновлення пропущеного процесуального строку для оскарження рішення суду, що набрало законної сили, лише з метою його скасування на шкоду інтересам іншого учасника процесу.

Із практики Європейського Суду з прав людини випливає, що судовий розгляд визнається справедливим за умови забезпечення рівного процесуального становища сторін, що беруть участь у спорі. Вимагається, щоб кожній із сторін була надана розумна можливість представляти свою справу у такий спосіб, що не ставить її в суттєво менш сприятливе становище порівняно з опонентом. При застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом

Поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення без доведеності поважності причин не забезпечувало б рівновагу між інтересами сторін та правову визначеність у цивільних правовідносинах, яка є складовою верховенства права, проголошеного статтею 8 Конституції України.

Необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу res judicata (правової визначеності), про що неодноразово наголошувалося у прецедентній практиці Європейського суду з прав людини.

Так, за змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами. Така позиція також відповідає викладеному у постанові Касаційного цивільного суду Верховного Суду №320/4673/16-ц від 19 червня 2019 року.

Саме лише посилання на факт впровадження на території України воєнного стану не є безумовною підставою для поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження рішення першої інстанції у цій справі.

Так, Верховний Суд наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливлювали виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку (ухвала Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду від 21 липня 2022 року у справі № 127/2897/13-ц).

Як вбачається з клопотання про поновлення процесуального строку, відповідач посилається на введення неповного робочого тижня та те, що працівники змушені реагувати на сигнали повітряної тривоги.

Однак вбачається, що підприємство відповідача не зупиняло свою роботу протягом спірного періоду та воно не знаходиться в зоні активних бойових дій. Не було наведено жодних причин й не подано доказів, які б підтверджували реальну відсутність у відповідача можливості підготувати та подати апеляційну скаргу у місячний строк після отримання спірного рішення й ознайомлення із його змістом і мотивами. . Недоліки в організації роботи та діловодства юридичної особи не можуть бути поважною причиною для поновлення пропущеного строку.

За таких обставин апеляційний суд позбавлений можливості визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження у період з 09 червня 2023 року по 23 червня 2023 року.

Згідно із ч. 3 ст. 357 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 354 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тобто, апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 травня 2023 року необхідно залишити без руху та надати строк для звернення до Дніпровського апеляційного суду з заявою із зазначенням поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та наданням доказів на підтвердження таких причин - десять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Керуючись ст. 357 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» на рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 травня 2023 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства «Криворізька теплоцентраль» про виключення з обліку по особовому рахунку боргу попереднього власника залишити без руху, для чого надати строк для усунення названих вище недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Попередити особу, яка подає апеляційну скаргу, що на випадок невиконання даної ухвали в названий строк апеляційна скарга буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.О.Остапенко.