Дата документу 16.10.2023 Справа № 314/537/23
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Єдиний унікальний № 314/537/23 Головуючий у 1 інстанції: Кононенко О.І.
Провадження № 22-ц/807/1856/23 Суддя-доповідач: Маловічко С.В.

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2023 року м. Запоріжжя

Запорізький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

Головуючого: Маловічко С.В.

суддів: Гончар М.С.

Бєлки В.Ю.

розглянувши у порядку спрощеного письмового провадження без виклику учасників справи апеляційну скаргу третьої особи ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Шиш Антон Борисович, на ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 02 серпня 2023 року про повернення позовної заяви третій особі у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2023 року ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , третя особа ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Адвокатом Шиш Антоном Борисовичем, який діє в інтересах третьої особи ОСОБА_1 , також подано позовну заяву про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

В обґрунтування позову третя особа ОСОБА_1 зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько ОСОБА_5 , який проживав по АДРЕСА_1 . Після смерті останнього відкрилася спадщина у вигляді земельної ділянки площею 7,1158 га, розташованої на території Новогупалівської сільської ради Вільнянського району Запорізької області, 1/2 частини житлового будинку АДРЕСА_1 , та 1/2 частини земельної ділянки площею 0,0712, розташованої за вищевказаною адресою. 25.03.2022р. приватним нотаріусом Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Кравченко О.М. за заявою ОСОБА_3 про прийняття спадщини було заведено спадкову справу № 28/2022.

Останнім днем строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька для ОСОБА_1 - ІНФОРМАЦІЯ_2 . Але з 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено режим воєнного стану.

Більмацька селищна територіальна громада Пологівького району Запорізької області, до складу якої входить смт. Кам`янка, де постійно мешкає позивач, з 03.03.2022 року і до цього часу перебуває під окупацією. А сам ОСОБА_1 з 03.03.2022 року і по теперішній час перебуває на тимчасово окупованій території України. Перебування позивача на тимчасово окупованій території України, на якій органи державної влади не здійснюють своїх повноважень, а також відсутність можливості виїхати на підконтрольну органам державної влади України територію, перешкодило позивачу ОСОБА_1 у встановлений строк звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті батька.

З матеріалів спадкової справи № 28/2022, заведеної приватним нотаріусом Запорізького районного нотаріального округу Запорізької області Кравченко О.М., єдиним спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5 , є ОСОБА_3 . У зв`язку з чим ОСОБА_1 просить прийняти його позовну заяву до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_5 терміном в два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, але не менше ніж два місяці з дня завершення тимчасової окупації Більмацької селищної територіальної громади Пологівського району Запорізької області.

Ухвалою Вільнянського районного суду Запорізької області від 02 серпня 2023 року позовну заяву адвоката Шиш А.Б., який діє в інтересах третьої особи ОСОБА_1 , повернуто заявникові.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, адвокат Шиш А.Б., який діє в інтересах третьої особи ОСОБА_1 , подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження її розгляду (зокрема, вирішення питання про прийняття позовної заяви третьої особи у цій справі).

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначено, що суд першої інстанції необґрунтовано повернув позовну заяву із посиланням на те, що позов подано та підписано особою, яка не надала суду належні документи щодо наявності повноважень на підписання заяви та звернення з заявою до суду від імені та в інтересах третьої особи. Вважає, що наявність ордеру адвоката, відеозапису звернення ОСОБА_1 до суду із підтвердженням про бажання подати до суду такий позов та укладення угоди з адвокатом Шиш А.Б. про правову допомогу, є належним підтвердженням повноважень цього адвоката на підписання і подання позовної заяви від імені та в інтересах ОСОБА_1 .

У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_3 зазначає, що суд обґрунтовано повернув позовну заяву, подану адвокатом Шиш А.Б. від імені та в інтересах третьої особи ОСОБА_1 , оскільки сама по собі відсутність останнього в списках переміщених з окупонованої території осіб, не свідчить про неможливість третьою особою здійснювати свої процесуальні права. Крім того, суд обґрунтовано не вважав належним сканований підпис третьої особи, так як всі спрямовані до суду процесуальні заяви по суті справи мають скріплюватись електронно-цифровим підписом.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України, у суді апеляційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням ст. 369 цього Кодексу.

Згідно із п.13 ст.7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового

провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України, апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Оскаржувана ухвала суду першої інстанції у цій справі входить до переліку ухвал, які розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Повертаючи позовну заяву, суд вказував, що у ордері зазначено, що повноваження на представництво третьої особи здійснюються на підставі договору про надання правової допомоги, однак останній наданий в сканованому вигляді. При цьому, очевидно, має сканований підпис третьої особи, в той час як електроні документи повинні бути скріплені електронно-цифровим підписом. Вказане позбавляє суд можливості встановити факт того, чи є даний позов дійсним волевиявленням саме третьої особи з урахуванням наявності сумнівів у протилежної сторони. Те ж саме стосується й відеозапису, який також не містить електронного цифрового підпису, але підпис особи є тим реквізитом документа, що дозволяє ідентифікувати особу, яка складає такий документ. Таким чином, договір укладений з неналежною особою, а тому позовну заяву підписано особою (адвокатом Шиш А.Б.), яка не має права її підписувати.

Колегія суддів не погоджується із зазначеними висновками суду з огляду на наступне.

Відповідно до чч. І, 2 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу.

Частиною 1 ст. 58 ЦПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також осо-ба, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч. 4 ст. 62 ЦПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються одним з таких документів: 1) довіреністю; 2) ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"; 3) дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги, виданим відповідно до Закону України "Про безоплатну правничу допомогу".

До позовної зави третьої особи ОСОБА_1 було додано копію ордеру, серії АР № 1131188, від 04 липня 2023 року, на надання правничої (правової) допомоги ОСОБА_1 адвокатом Шишом А.Б., зокрема, у Вільнянському районному суді Запорізької області.

Таким чином, повноваження представника ОСОБА_1 - адвоката Шиша А.Б.

на участь у справі були підтверджені у встановленому законом порядку.

Разом з тим, судом було заявлено вимогу про надання представником інших документів, підтверджуючих його повноваження, зокрема, договору про надання правової допомоги, чим було порушено вимоги ст. 62 ЦПК України.

Крім того, згідно з чч. 1, 3 ст. 27 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правничої допомоги укладається в письмовій формі. До договору про надання правничої допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права.

Але частиною 2 ст. 27 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність"

унормовано, що договір про надання правничої допомоги може вчинятися усно у

випадках, зокрема, якщо клієнт невідкладно потребує надання правничої допомоги, а

укладення письмового договору за конкретних обставин є неможливим - з подальшим

укладенням договору в письмовій формі протягом трьох днів, а якщо для цього існують

об`єктивні перешкоди - у найближчий можливий строк.

З 24 лютого 2022 року, відповідно до Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено режим воєнного стану.

Більмацька селищна територіальна громада Пологівського району Запорізької області, до складу якої входить смт. Кам`янка, де постійно мешкає ОСОБА_1 , з 03.03.2022р. і до цього часу перебуває під окупацією російської федерації, що підтверджується наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року № 309, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2022 року за № 1668/39004 (з подальшими змінами).

Позивач ОСОБА_1 з 03.03.2022р. і по даний час перебуває на тимчасово окупованій території України, що підтверджується листами Міністерства соціальної політики України від 15.06.2023р. № 7887/0/2-23/19 та Департаменту соціального захисту населення Запорізької обласної державної адміністрації від 14.06.2023р. № Я.0750.1, з яких вбачається, що інформація про реєстрацію як внутрішньо-переміщеної особи ОСОБА_1 в Єдиній інформаційній базі даних про внутрішньо переміщених осіб станом на 15.06.2023р. відсутня.

Перебування позивача на тимчасово окупованій території України за своїм місцем мешкання, на якій органи державної влади не здійснюють своїх повноважень, що наразі презюмується через відсутність відомостей про ОСОБА_1 у ЄБІД як про ВПО, на думку колегії, є перешкодою для нього отримати електронно-цифровий підпис та особисто укласти з адвокатом договір про надання правової допомоги в письмовій формі, який у такому випадку може укладатись усно до усунення вказаних перешкод.

Суд першої інстанції, навіть дійшовши висновку про недотримання, на його думку, письмової форми договору про надання правової допомоги, мав застосувати положення ч. 2 ст. 27 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", та вважати вищевказаний договір укладеним в усній формі. А також застосувати приписи ч. 4 статті 62 ЦПК України, згідно з якою повноваження адвоката як представника підтверджуються ордером, у якому зазначається органи, в яких йому надається право представляти інтереси клієнта, зазначеного у ордері, який є самостійним та достатнім документом такого представництва.

До того ж, судом в судовому засіданні було досліджено відеозапис, на якому особа, яку відповідач ОСОБА_3 безсумнівно впізнав як свого племінника - ОСОБА_1 , підтвердив факт укладення ним з адвокатом Шишом А.Б. договору про надання пра-

вової допомоги.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 374 ЦПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що необґрунтоване повернення позовної заяви порушує право заявника на доступ до правосуддя, яке гарантується пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Колегія наголошує на тому, що надмірний формалізм у трактуванні національного процесуального законодавства, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, визнається ним неправомірним обмеженням права на доступ до суду (як елементу права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції).

За таких обставин, оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 374, 379, 382-384, 389 ЦПК України, апеляційний суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу третьої особи ОСОБА_1 ,а в інтересах якого діє представник - адвокат Шиш Антон Борисович задовольнити.

Ухвалу Вільнянського районного суду Запорізької області від 02 серпня 2023 року про повернення позовної заяви третій особі скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова прийнята, складена та підписана 16 жовтня 2023 року.

Головуючий: С.В. Маловічко

Судді: М.С. Гончар

В.Ю. Бєлка