Справа № 196/947/23
№ провадження 2/196/388/2023
12 жовтня 2023 року смт Царичанка
Царичанський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді: Костюкова Д.Г.,
за участю секретаря судового засідання: Дорошенко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального провадження в залі суду смт Царичанка Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа: приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Єгор Володимирович, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, -
Позивач ОСОБА_1 звернувся до Царичанського районного суду Дніпропетровської області з позовом до виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа: приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Єгор Володимирович, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Царичанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 12.07.2023р.
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить:
Відповідно додвідки виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 01.08.2023 №2274/02-21, ОСОБА_2 був зареєстований та постійно проживав з 20.07.1990 року і по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 (згідно запису в погосподарській книзі №6, особовий рахунок № НОМЕР_2 ) та мав склад сім`ї: проживав один.
Він проживає в с.Михайлівка Дніпровського району Дніпропетровської області, родинного зв`язку зі спадкодавцем не мав та не був ніким повідомлений про смерть останнього. Про складення заповіту ОСОБА_2 на його користь та смерть останнього дізнався лише наприкінці липня 2023 року.
Звернувшись 28 липня 2023 року до приватного нотаріуса Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Є.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , отримав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Спадкову справу після смерті ОСОБА_2 було заведено за його заявою, заповіт спадкодавцем не змінювався та не скасовувався у судовому порядку, а тому є дійсним та відповідає дійсній волі спадкодавця.
Прохає визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 три місяці з дня набрання рішенням законної сили.
15.08.2023 ухвалою судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області Костюкова Д.Г. справу прийнято до розгляду та призначено підготовче судове засідання, за клопотанням позивача витребувано копію спадкової справи.
Ухвалою суду від 27.09.2023 закрито підготовче провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа: приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Єгор Володимирович, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини та призначено справу до розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явивя, однак подав до суду заяву, в якій прохав розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Представник відповідача - виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області в судове засідання не з`явився, однак до суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність їх представника, позовні вимоги визнають в повному обсязі.
Третя особа приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Є.В. в судове засідання не з`явився, надіславши до суду заяву про розгляд справи у його відсутність.
Відповідно до ч. 1 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
Частиною 4 ст. 206 ЦПК України визначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується заявлений позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи у їх сукупності та взаємозв`язку і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого повторно Царичанським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Дніпровському районі Дніпропетровської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) 12 липня 2023р., ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 8).
Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 28.07.2023р. позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 , оскільки пропущено шестимісячний термін для прийняття спадщини (а.с.15-16).
Позивач ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_2 вчасно не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
Позивач вказує, що пропустив шестимісячний строк прийняття спадщини, оскільки не був обізнаний про існування заповіту на його ім`я та тривалий час позивач не спілкувався із ОСОБА_2 , оскільки з останнім не перебували в родинних відносинах та проживали в різних населених пунктах.
Відповідно до довідки виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області від 01.08.2023р. №2274/02-21 ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 був зареєстрований та постійно проживав в АДРЕСА_1 , по день смерті. На день смерті проживав один (а.с.11).
На даний час позивач позбавлений можливості у здійсненні права на спадкування в інший спосіб.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Позивач ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були зареєстровані за різними адресами.
Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30. 05. 2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або не вчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Пленум Верховного Суду України в п. 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.
Згідно з положеннями постанови Верховного Суду від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17, поважними причинами пропуску строку визнається, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Таким чином, необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12. Також вищевказаними правовими висновками роз`яснено, що у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Аналогічні за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 23.08.2017 року у справі № 6-1320цс17, від 06.09.2017 року у справі № 6-496цс17.
З огляду на викладене, враховуючи свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права, поважність причин пропуску строку, відповідач позовні вимоги визнав в повному обсязі, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , тривалістю три місяці.
При вирішенні питання про розподіл судового збору, судом враховується позиція відповідача не стягувати судовий збір з відповідача.
На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 11, 76-80, 133, 141, 206, 258, 259, 263-265 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Царичанської селищної ради Дніпровського району Дніпропетровської області, третя особа: приватний нотаріус Дніпровського районного нотаріального округу Дніпропетровської області Лимар Єгор Володимирович, про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженцю м.Дніпропетровськ, паспорт серія НОМЕР_3 , виданий Жовтневим РВ ДМУ УМВС України в Дніпропетровській області 28 травня 1996 року, рнокпп НОМЕР_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , додатковий строк для прийняття спадщини три місяці з моменту вступу судового рішення в законну силу, яка відкрилася, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судовий збір залишити за позивачем.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено 12.10.2023 року.

Суддя: Д.Г.Костюков