Справа № 953/1666/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" жовтня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді Губської Я.В.,

при секретарі судових засідань Мордухович К.Г.,

розглянувши у судовому засіданні у місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі», третя особа: КП «Жилкомсервіс» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , в особі представника 07.02.2022 звернулася до суду з позовом до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилається на те, що вона є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Договором р.№Н10-478 купівлі-продажи від 09.12.1997.

15.06.2021 у вищезазначеній квартирі сталося залиття, від чого постраждало належне їй майно, у зв`язку з чим їй спричинена матеріальна та моральна шкода, причиною залиття квартири позивача визначено порив трубопроводу центрального опалення, який розташовано в горищному приміщенні будинку. Внаслідок затоплення квартири позивачу завдано матеріальну шкоду на суму 41317,71 грн., з урахуванням послуг оцінки, та моральну шкоду, яку позивач оцінює в 10000 грн.

Відповідачем 24.04.2023 було подано відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що відповідальність за дане залиття відноситься до КП «Жилкомсервіс».

Позивач в судове засідання не з`явилася, про дату час та місце судового розгляду повідомлена належним чином, від представника позивача адвоката Кайдашова В.С. до суду надійшло клопотання про розгляд справи за їх відсутності, в якій позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просить задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся про дату, час та місце судового засідання належним чином, причини неявки суду не повідомив, за таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність належним чином повідомленого відповідача, зважаючи на строки розгляду справи та враховуючи наданий письмово відзив на позов.

Представник третьої особи КП «Жилкомсервіс» в судове засідання не прибув, причини неявки не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

07.02.2022 вказана позовна заява надійшла до суду, та розподілена судді Київського районного суду м.Харкова Садовського К.С.

09.02.2022 ухвалою судді Київського районного суду м.Харкова відкрито провадження у вказаній справі.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справ між суддями Київського районного суду м.Харкова 12.04.2023 вказана справа розподілена в провадження судді Губської Я.В.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.

ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується Договором р.№Н10-478 купівлі-продажи від 09.12.1997.(а.с.12)

16.06.2023 комісією у складі: начальника дільниці №64 КП «Жилкомсервіс» Березань В.В., інженера дільниці №64 КП «Жилкомсервіс» Сунцова С.Б., начальника Т/Р КП «ХТМ» Київської філії Ундарова О.О. перевірено факт залиття квартири та складений Акт обстеження від 16.06.2021 (далі-Акт).

Відповідно до Акту причиною залиття квартири позивача визначено порив трубопроводу центрального опалення, який розташовано в горищному приміщенні будинку.

Також згідно з зазначеним актом комісії позивачеві завдано таку майнову шкоду: сліди залиття на підвісній стелі, на стелях, на паркетній підлозі (здуття), також водою пошкоджено електропроводку на кухні. (а.с.14)

З метою проведення оцінки завданих позивачеві збитків, ОСОБА_1 звернулася до суб`єкта оціночної діяльності, а саме до Національного наукового центру «Інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса».

Згідно з Висновком експертів за результатами проведення комплексного будівельно-технічного та електротехнічного дослідження №16929/16930 від 19.11.2021 вартість матеріальної шкоди, що завдана власнику квартири АДРЕСА_2 , в результаті її залиття внаслідок пориву трубопроводу центрального опалення, який розташовано на горішньому приміщенні, складає 37405,00 грн. Вартість надання послуг з оцінки матеріального збитку від наслідків залиття квартири складає 3912,71 грн.(а.с.15-33)

Як зазначає позивач, окрім матеріальної шкоди, неправомірними діями відповідача йому було завдано і моральну шкоду, оскільки позивач змушений докладати додаткові зусилля для захисту своїх прав. Тривале порушення прав позивача, а саме пошкодження майна, що йому належить на праві власності, у результаті дій відповідачів, призвело до сильних душевних страждань позивача, пов`язаних із необхідністю вчинення відповідних дій, спрямованих на відновлення стану затопленої квартири.

Також позивач вказує, що в його звичайному способі життя сталися вимушені зміни, зокрема, неможливість користування належним їй майном через непридатний стан квартири.

Крім того, внаслідок залиття квартири позивач з її чоловіком були вимушені деякий час проживати в антисанітарних умовах. У зв`язку з тим, що відповідачі добровільно не відшкодовували завдані збитки, позивач був змушений збирати документи, листуватися з установами, складати акти та висновки, що призвело до моральних страждань та психоемоційних перевантажень, а тому вважає позовні обґрунтованими вимоги в частині стягнення з відповідача моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн.

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Пунктами 8, 9 частини другої статті 19 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Правовідносини, що виникають між виробниками, виконавцями, споживачами у процесі створення, надання та споживання житлово-комунальних послуг, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» .

Відповідно до частин другої, четвертої, шостої статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є: власник, споживач, виконавець, виробник. Виконавцем послуг з централізованого опалення та послуг з централізованого постачання гарячої води для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання з постачання теплової енергії (теплопостачальна організація). Особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником.

Згідно з частиною першою статті 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: 1) комунальні послуги (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), газо- та електропостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо); 2) послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньобудинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо); 3) послуги з управління будинком, спорудою або групою будинків (балансоутримання, укладання договорів на виконання послуг, контроль виконання умов договору тощо); 4) послуги з ремонту приміщень, будинків, споруд (заміна та підсилення елементів конструкцій та мереж, їх реконструкція, відновлення несучої спроможності несучих елементів конструкцій тощо).

Рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 20 грудня 2006 року № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визначено статус КП «Жилкомсервіс» як управителя будинків, а КП «Харківські теплові мережі» - як виконавця послуг з їх утримання.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управителем є особа, яка за договором з власником чи балансоутримувачем здійснює управління будинком, спорудою, житловим комплексом або комплексом будинків і споруд і забезпечує його належну експлуатацію відповідно до закону та умов договору. Виконавець - суб`єкт господарювання, предметом діяльності якого є надання житлово-комунальної послуги споживачу відповідно до умов договору

Згідно зі статтею 21 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» виконавець зобов`язаний здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування та ремонт внутрішньобудинкових мереж, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором та/або законодавством.

Статтею 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем.

Відповідно до частини другої статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний укладати договір з власником (співвласниками) на утримання на балансі відповідного майна; утримувати на балансі майно, визначене договором з власником (співвласниками); вести бухгалтерську, статистичну та іншу, передбачену законодавством, звітність відповідно до законодавства; забезпечувати управління майном власними силами або укладати договір з юридичною особою на управління майном; забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил; забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що перебуває на його балансі.

Згідно з пунктами 5, 6 частини другої статті 24 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» балансоутримувач зобов`язаний забезпечити умови для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів відповідно до встановлених стандартів, нормативів, норм та правил, а також забезпечити належну експлуатацію та утримання майна, що передане на його баланс.

Підпунктом 8 частини другої статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» встановлено обов`язок управителя забезпечувати здійснення профілактичних, поточних, капітальних та аварійних ремонтів відповідно до встановлених стандартами, нормативами, нормами і правилами вимог щодо строків та регламентів.

Відповідно до статті 25 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» управитель має право, зокрема, укладати договори з виробниками, виконавцями, споживачами в порядку, встановленому законом.

Згідно договору №15/1 від 13.02.2012 в новій редакції, КП «Жилкомсервіс», яке діє на підставі Статуту та на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визнаний управителем, та КП «Харківські теплові мережі», яке діє на підставі Статуту та на підставі рішення виконавчого комітету Харківської міської ради від 20.12.2006 № 1186 «Про визначення виконавців послуг в житловому фонді міста Харкова» визначений виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Пунктом 1.1. вказаного договору сторони погодили, що на виконання вимог ст. 29 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» та умов публічного договору, укладеного зі споживачами, які мешкають в житлових будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, управитель, який не є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, управитель доручає, а виконавець приймає на себе обов`язок надання послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій в частині технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем централізованого опалення та гарячого водопостачання: мережі, арматура на них, прилади та обладнання, які розміщені в межах будинку та виконання робіт з усунення аварійних ушкоджень на внутрішньо будинкових системах, а управитель зобов`язаний прийняти та оплатити виконавцю надані послуги.

Також, за пунктами 2.1.2., 2.3.3, 2.3.5 договору № 15/1 в редакції від 13 лютого 2012 року КП «ХТМ» зобов`язалося своєчасно та в повному обсязі проводити підготовку внутрішньобудинкових систем до експлуатації в осінньо-зимовий період; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені цим договором, а КП «Жилкомсервіс» - проводити перерахування коштів за виконані роботи виконавцю на умовах, передбачених цим договором.

КП «Харківські теплові мережі» згідно з п.п. 3.2., 3.5. договору взяло на себе зобов`язання здійснювати контроль за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень; утримувати в належному технічному стані, здійснювати технічне обслуговування внутрішньобудинкових систем, вживати заходів щодо ліквідації аварійних ситуації, усунення порушень якості послуг у терміни, встановлені договором.

Таким чином, суд приходить до висновку, що обов`язок КП «Жилкомсервіс» щодо обслуговування внутрішньоквартирних систем теплопостачання вказаним договором не передбачений.

Вказаним Договором, п.п. 5.2., 5.4. передбачено, що управитель не відповідає перед споживачем за невиконання чи неналежне виконання виконавцем умов цього договору чи за допущені недоліки у наданні послуг, які сталися в результаті роботи виконавця; виконавець несе відповідальність, перед споживачами, які мешкають або розташовані в житлових будинках комунальної власності територіальної громади м. Харкова, за ненадання або неналежне надання виконавцем послуг, в наслідок яких було заподіяно шкоду життю, здоров`ю, майну споживача або третіх осіб, майну управителя, майну територіальної громади, яке передано на обслуговування управителю, або навколишньому природному середовищу згідно діючого законодавства.

Крім того, відповідно до п.п. 36, 38 Додатку №1 до Договору № 15/1 від 13.02.2012 «Перелік послуг з технічного обслуговування внутрішньо будинкових систем теплопостачання та гарячого водопостачання» до переліку послуг віднесено: вчасне усунення виявлених несправностей та відхилення в роботі системи теплопостачання (періодичність виконання постійно); до закінчення опалювального сезону складати опис несправностей системи опалення або гарячого водопостачання, що підлягають усуненню в неопалювальний сезон. Опис необхідно вести регулярно, тому що він є основою для складання переліків ремонтних робіт капітального характеру, профілактики і підготовки систем до наступного опалювального сезону (періодичність виконання постійно).

Вимогами ст. ст. 901-902 ЦК України передбачено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання. Виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору.

Відповідно до ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим.

Вищевказаним рішенням органу місцевого самоврядування та умовами укладеного між КП «Жилкомсервіс», як управителем будинків, з КП «Харківські теплові мережі», як виконавцем послуг з утримання будинків, саме на КП «Харківські теплові мережі» покладено обов`язок щодо здійснення контролю за технічним станом інженерного обладнання будинків, квартир, приміщень, утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкових мереж та вжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій.

За таких обставин, підстави для виникнення солідарного обов`язку КП «Жилкомсервіс» та КП «Харківські теплові мережі» з відшкодування завданої позивачеві шкоди відсутні.

Відповідно до статті 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі, а згідно зі статтею 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 22 ЦК України збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно зі статтею 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Таким чином, законодавцем встановлена презумпція вини заподіювача шкоди та саме він повинен довести, що шкоди завдано не з його вини.

Статтею 12 ЦПК України визначено, що одним із принципів цивільного судочинства є змагальність сторін. Та відповідно до ч.3, 4 ст. 12 та ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу для своїх вимог; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

КП «Харківські теплові мережі» не надано доказів, які б спростовували вину підприємства у залитті квартири позивача, а посилання на те, що залиття сталося з вини КП «Жилкомсервіс» суд розцінює, як позицію, направлену на уникнення цивільно-правової відповідальності.

Суд вважає доведеним, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося внаслідок протиправної бездіяльності КП «Харківські теплові мережі», що полягала у незабезпеченні належного стану внутрішньобудинкових систем центрального опалення та гарячого водопостачання у будинку, технічне обслуговування яких було покладено на КП «Харківські теплові мережі».

Відповідно до частин першої-другої статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до частин першої, третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

За змістом частини першої статті 95 ЦПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Відповідно до ч. ч. 1, 5, 6, 7 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом.

У частинах першій-третій статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Для підтвердження розміру матеріальних збитків позивачами надано до суду Висновок експертів за результатами проведення комплексного будівельно-технічного та електротехнічного дослідження №16929/16930 від 19.11.2021 вартість матеріальної шкоди, що завдана власнику квартири АДРЕСА_2 , в результаті її залиття внаслідок пориву трубопроводу центрального опалення, який розташовано на горішньому приміщенні, складає 37405,00 грн (тридцять сім тисяч чотириста п`ять). Вартість надання послуг з оцінки матеріального збитку від наслідків залиття квартири складає 3912,71 грн.

30.08.2021 року позивач сплатила рахунок за проведення вищевказаного дослідження грошові кошти в сумі 3912,71 грн. (а.с.39-40)

Статтею 133 ЦПК України визначені види судових витрат. Зокрема зазначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (в тому числі витрати, пов`язані із проведенням експертизи).

Повно та всебічно дослідивши обставини справи, перевіривши їх доказами, які оцінено на предмет належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємного зв`язку, та врахувавши обставини, за яких сталося залиття квартири, а також умов укладеного між відповідачами договору, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що саме з КП «Харківські теплові мережі» підлягає стягненню на користь позивача завданої майнової шкоди у розмірі 37405, 00 грн, на користь Позивача, та судові витрати пов`язані із проведенням експертного дослідження у розмірі 3912,71 грн.

Щодо задоволення позовних вимог про відшкодування позивачу моральної шкоди у розмірі 10 000 грн, суд зазначає наступне.

Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому матеріальної та моральної шкоди.

Згідно із вимогами статті 23 ЦК України визначено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом. Моральна шкода полягає у душевних стражданням, яких фізична особа зазнала у зв`язку із протиправною поведінкою щодо неї самої та у зв`язку із приниженням її честі, гідності а також ділової репутації; моральна шкода відшкодовується грішми, а розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом з урахуванням вимог розумності і справедливості.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визначається залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо), та, з урахуванням інших обставин, зокрема тяжкості вимушених змін у життєвих стосунках, ступеню зниження престижу і ділової репутації позивача. При цьому, виходити слід із засад розумності, виваженості та справедливості.

За загальним правилом підставою виникнення зобов`язання про компенсацію моральної шкоди є завдання моральної шкоди іншій особі. Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Одним із самих найважливіших питань, які підлягають встановленню судом при вирішенні зазначеної категорії справ, є доведеність особою заподіяння їй моральної шкоди, внаслідок протиправних дій, оскільки не будь-які неправомірні дії і не будь-які моральні страждання, як-то тимчасові хвилювання, образи, чи незручності, можуть бути підтвердженням такої шкоди.

Суд погоджується з доводами позивача про перенесені ним моральні переживання внаслідок залиття квартири, що належить їй на праві власності і що вона змушені перетерпіти незручності, пов`язані з організацією ремонту належного їй нерухомого майна.

З огляду на це, суд дійшов висновку, що з відповідача підлягає стягненню спричинена позивачу моральна шкода за негативні явища, які виникли у позивача в зв`язку з пошкодженням її квартири внаслідок залиття, понесенням збитків та порушенням нормальних життєвих зв`язків та зусиллями, необхідними для відновлення попереднього стану у розмірі 10 000 грн.

Згідно зі статтею 11 ЦПК України суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.

Згідно зі статтею 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу, пов`язані з проведенням експертизи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір. Представником відповідача не спростовано протягом судового розгляду розмір судових витрат, а також не заявлено про їх не співмірність з розміром позовних вимог, таким чином, витрати на проведення експертизи та судовий збір підлягають стягненню з відповідача.

Враховуючи вищевикладене, аналізуючи надані докази та даючи їм правову оцінку, враховуючи встановлені судом і наведені вище обставини, підтвердженими доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 11, 15, 16, 19, 22, 23, 386, 901-902, 1166, 1190 ЦК України, ст. ст. 1, 13, 19-21, 24, 25, 29 ЗУ «Про житлово-комунальні послуги», ст.ст. 11, 12, 76, 81, 89, 95, 102, 133, 137, 141 ЦПК України суд,

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комунального підприємства «Харківські теплові мережі» задовольнити.

Стягнути з КП "Харківські теплові мережі" на користь ОСОБА_1 грошові кошти в сумі 52337,71 грн., з яких: 37405,00 грн. - відшкодування матеріальної шкоди; 3912,71 грн. - вартість послуг з оцінки матеріального збитку від наслідків залиття квартири; 10000,00 грн. - відшкодування моральної шкоди; 1020,00 грн. - судовий збір.

На рішення суду першої інстанції протягом 30 днів з дня його проголошення, може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Харківського апеляційного суду. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом тридцяти днів з дня отримання копії цього рішення, а у випадку проголошення в судовому засіданні лише вступної та резолютивної частини судового рішення строк для апеляційного оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.

Рішення набирає законної сили, якщо протягом зазначених строків, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_3

Відповідач: Комунальне підприємство "Харківські теплові мережі", , адреса: 61037, місто Харків, вулиця Мефодіївська, 11

Суддя : Я. В. Губська