Справа №133/2199/21
КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

Іменем України

11.10.23

Козятинський міськрайонний суд Вінницької області

у складі головуючого судді Пєтухової Н.О.,

за участі секретаря судового засідання Гаврилюк О.Г.,

представника позивача адвоката Сімчука І.А.,

представника АТ "Райффайзен Банк Аваль" Науменко О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ДП «Сетам», Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: АТ «Райффайзен Банк», приватний нотаріус Кондратьєв Василь Юрійович, про визнання недійсними електронних торгів,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернулась до суду із вказаним позовом, який обґрунтовує таким.

06.08.2012 Козятинським міськрайонним судом видано виконавчий лист в справі № 2-412/11 про звернення стягнення заборгованості за кредитним договором від 13.07. 2007 № 014/035-05/50635 у розмірі 189402,29 гривні, згідно якого звернуто стягнення на предмет іпотеки, а саме на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_4 та ОСОБА_1 шляхом її продажу ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» з прилюдних торгів за початковою ціною, визначеною в договорі іпотеки, з укладанням від імені відповідачів договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням позивачу всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу.

10.12.2020 виконавчий лист разом із заявою про примусове виконання було направлено до Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький).

16.12.2020заступником начальника відділу Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинською Н.М. відкрито виконавче провадження про примусове виконання ВП№ 63931767;

25.01.2020- винесено постанову про арешт майна та про опис та арешт майна (коштів) боржника.

04.03.2021 постановою про призначення експерта для участі у виконавчому провадженні призначено суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання ПП «КОЕКС», яке має Сертифікат № 68/21 від 02.02.2021, виданий Фондом Державного майна України (строк дії: 02.02.2024).

На замовлення Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) ПП «КОЕКС» проведена оцінка двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , яка згідно висновку про вартість об`єкта оцінки станом на 11.03.2021 складала 153 900,00 грн.

08.04.2021 Козятинським міськрайонним відділом державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) подано заявку на реалізацію арештованого майна шляхом розміщення в СЕТАМ ВП № 63931767 з інформацією щодо майна на продаж, а саме - двокімнатна квартира під АДРЕСА_2 - загальна площа 45 кв.м., стартова ціна 153 900,00 грн.;

17.05.2021 згідно з протоколом №538987 відбулись торги з реалізації двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 . Ціна продажу 153 900,00 грн. Переможець торгів - ОСОБА_2 .

Згідно з актом, підписаним заступником начальника відділу Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинською Н.М. про проведені електронні торги від 22.06.2021 переможцем торгів визначено ОСОБА_2 ( АДРЕСА_3 РНОКПП НОМЕР_1 ), акт є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно.

24.06.2021 приватним нотаріусом Хмільницького районного нотаріального округу Вінницької області Кондратьєвим В.Ю. видано ОСОБА_2 свідоцтво на право власності на майно, що складається з двокімнатної квартири номер АДРЕСА_4 та зареєстроване в реєстрі за №344.

Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що оскаржувані торги проведені з порушенням вимог чинного законодавства, зокрема Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», «Порядку реалізації арештованого майна», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 за №2831/5, Національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003 та Національного стандарту №2, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1442 від 28.10.2004.

Отже, позивач посилалась на такі обставини, що, на її думку, є підставою для задоволення вимог позову.

07 червня 2014 року набув чинності Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», згідно з пунктом 1 статті 1 якого не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов`язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об`єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об`єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв.м. для квартири та 250 кв.м. для житлового будинку.

Згідно з пунктом 4 Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» протягом дії цього закону інші закони України з питань майнового забезпечення кредитів діють з урахуванням його норм.

Рішення ж суду в частині звернення стягнення на предмет іпотеки на час дії Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не підлягає виконанню.

Оскільки кредит надавався в іноземній валюті, площа квартири не перевищує по площі вказані параметри, то на позивача розповсюджується дія Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» від 3 червня 2014 року № 1304-УП, а тому звернення стягнення на майно боржника можлива лише після припинення дії мораторію.

Крім того, 17.03.2020 набув чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» №530-ІХ, відповідно до абз.5 п.З ч.5 прикінцевих положень якого встановлено, що не допускається звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії карантину.

Також позивач вказує, що ціна продажу квартири не відповідає ринковій її вартості, а процедура визначення такої ціни була порушена. Так, згідно матеріалів виконавчого провадження ВП№63931767, адресована позивачу кореспонденція, зокрема отримання результатів визначення вартості чи оцінки арештованого майна з метою проведення прилюдних торгів, направлялась за адресою АДРЕСА_5 . Однак матеріали виконавчого провадження, з якими був ознайомлений представник позивача 03.06.2021 року не містять належних та допустимих доказів направлення повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна. Також позивач не була належним чином повідомлена про результати визначення вартості чи оцінки майна, та те, що вона їх отримувала. А від так, жодних доказів, що позивачу було відомо при примусову реалізацію її майна у межах виконавчого проваджен ч ВП№63931767, яке є єдиним її житлом.

Позивач вказує, що оцінювач майна фактично не ознайомився з майном, яке є предметом оцінки через те, що позивач (у якої знаходяться ключі від квартири) не залучався до процесу проведення оцінки, до участі при огляді об`єкту оцінки і відповідно оцінювач не мав змоги ввійти до житлового приміщення. Матеріали виконавчого провадження не містять доказів звернення 1111 «КОЕКС», або державного виконавця до позивача з вимогою забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до об`єкта оцінки. Відсутність внутрішнього огляду приміщення та його оцінки вплинуло на визначення вартості оцінюваного майна.

Таким чином, продаж майна за ціною що не відповідає ринковій суттєво впливає на обсяг прав позивача як власника майна що підлягає примусовому продажу.

З огляду на вказані обставини позивач просила її вимоги задовольнити та визнати недійсними електронні торги, проведенні Державним підприємством "Сетам" 17.05.2021 із реалізації лоту № 475485 - двокімнатної квартири, загальною площею 45 кв.м., за адресою: АДРЕСА_5 у виконавчому провадженні № 63931767; визнати недійсним та скасувати протокол проведення електронних торгів, сформований за результатами проведення електронних торгів із реалізації лоту № 475485 - двокімнатної квартири, загальною площею 45 кв.м., за адресою: АДРЕСА_5 у виконавчому провадженні № 63931767, а саме: протокол проведення електронних торгів № 538987, сформований 17.05.2021 о 22:00:07; визнати недійсним та скасувати Акт про реалізацію предмету іпотеки, складений заступником начальника відділу Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинською Н.М. від 22.06.2021, щодо реалізації лоту № 475485 - двокімнатної квартири, загальною площею 45 кв.м., за адресою: АДРЕСА_5 у виконавчому провадженні № 63931767 у виконавчому провадженні № 63931767; визнати недійсним та скасувати Свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів від 24.06.2021 за реєстраційним № 344, видане приватним нотаріусом Хмільницького районного нотаріального округу Вінницької області Кондратьєвим Василем Юрійовичем, видане переможцю торгів - ОСОБА_2 .

Відповідачі ДП «Сетам» та Козятинський міськрайонний відділ державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) подали до суду відзиви, у яких просили відмовити у задоволенні позову. Завчасно вказаними відповідачами були подані заяви про розгляд справи у їх відстуність.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_5 в судове засідання не з`явились. За клопотанням адвоката Молявчика О.В. було ухвалено рішення проводити судове засідання в режимі відеоковідеоконференції, проте адвокат на час розгляду справи не приєднався до відеоконференції та не брав участі у розгляді справи.

Приватний нотаріус Кондратьєв В.Ю. у судове засідання не з`явився, завчасно подав заяву про розгляд справи у його відсутність.

Представник позивача позов просив задовольнити з підстав, наведених у позовній заяві; представник АТ «Райффайзен Банк Аваль» у задоволенні позову просила відмовити.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши письмові матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що 06.08.2012 на виконання рішення Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 02.06.2011 видано виконавчий лист у справі №2-412/11 про стягнення зОСОБА_4 на користь ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в особі Вінницької обласної дирекції цього банку борг за кредитним договором №014/035-05/50635 від 13.07.2007, а саме: суму неповернутого кредиту 139 079,21 грн., відсотки за користування кредитом станом на 15.01.2011 в сумі 23372,36 грн., пеню за прострочення сплати платежів за договором за період з 16.01.2010 по 15.01.2011 в сумі 26950,71 грн., 1700 грн. у відшкодування витрат на оплату судового збору, 120 грн. у відшкодування витрат на оплату інформаційно-технічного забезпечення розгляду справи, а всього 191222,29 грн.

Відповідно до виконавчого листа від 02.06.2011 у справі №2-412/11, «В рахунок погашення заборгованості за кредитним договором від 13.07.2007 №014/035-05/50635 у розмірі 189402,29 грн., у тому числі по погашенню суми неповернутого кредиту 139079,21 грн., відсотків за користування кредитом в сумі 23372,36 грн., пені за прострочення сплати платежів за договором в сумі 26950,71 грн., звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_4 і ОСОБА_1 , шляхом її продажу ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» з прилюдних торгів за початковою ціною, визначеною в договорі іпотеки, з укладанням від імені відповідачів договору купівлі-продажу будь-яким способом з іншою особою-покупцем з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності, а також наданням позивачу всіх повноважень, необхідних для здійснення продажу» .

Згідно договору іпотеки від 13.07.2007 №282331, предметом іпотеки є квартира, що розташована за адресою: АДРЕСА_5 ; договір забезпечує вимогу іпотекодержателя по кредитному договору №014/035-05/50635 від 13.07.2007, що укладений з ОСОБА_4 ..

У справі також міститься технічний паспорт на таку квартиру та свідоцтво про право на спадщину за законом №1-1720 від 27.12.2005, відповідно до якого ОСОБА_1 успадкувала таку квартиру.

16.12.2020 заступником начальника Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинською Н.М. винесено постанову про відкриття виконавчого провадження №63931767 на примусове виконання виконавчого листа №2-412/11, виданого 06.08.2012 Козятинським міськрайонним судом Вінницької області .

25.01.2021 заступником начальника Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинською Н.М. винесено постанову про арешт майна боржника .

25.01.2021 заступником начальника Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинською Н.М. винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, а саме квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_5 .

04.03.2021 заступником начальника Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинською Н.М. винесено постанову про призначення експерта для участі у виконавчому провадженні №63931767 та надання письмового висновку з питань визначення вартості двокімнатної квартири АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 ..

11.03.2021 проведена оцінка вказаної квартири, що підтверджується Оцінкою майна № К-4. Так, згідно висновку про вартість об`єкта оцінки, ринкова вартість квартири 153900,00 грн.

Відповідно до супровідного листа від 17.03.2021, ДВС направило ОСОБА_1 та АТ «Райффайзен Банк Аваль» копію звіта експерта про незалежну оцінку майна; у листі роз`яснено, що з повним текстом оцінки майна можна ознайомитись у відділі ДВС.

08.04.2021 заступник начальника Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинська Н.М. подала до ДП «СЕТАМ» заявку на організацію і проведення електронних торгів з реалізації арештованого майна боржника за ВП №63931767.

Відповідно до супровідного листа від 29.04.2021№ 4572/1829-24, ДП «Сетам» повідомило ОСОБА_1 та АТ «Райффайзен Банк Аваль» про відомості щодо реалізації предмета іпотеки: номер лота, адреса та площа квартири, день та час проведення торгів, початкова ціна продажу майна.

Протоколом №538987 від 17.05.2021 зафіксовано проведення електронних торгів квартири за ціною 153900 грн. Переможцем торгів стала ОСОБА_2 ; 01.06.2021 такий протокол був направлений державному виконавцю, що підтверджується відповідним супровідним листом.

Відповідно до постанови державного виконавця від 01.06.2021, з вказаної квартири знято арешт.

22.06.2021 заступником начальника Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинською Н.М. складено акт про реалізацію предмета іпотеки. Ціна продажу предмета іпотеки зазначена 153900,00 грн.

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстру Іпотек, що сформований 13.04.2021, 13.07.2007 зареєстровано обтяження вказаної квартири іпотека в забезпечення зобов`язання в розмірі 19380 доларів США.

Згідно свідоцтва № 344 від 24.06.2021, виданого приватним нотаріусом Кондратьєвим В.Ю., за ОСОБА_2 зареєстровано право власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_5 .

Також у матеріалах справи містяться скрін-шоти з сайту ОLX щодо продажу квартир.

04.01.2021 ОСОБА_1 було подано скаргу на дії державного виконавця. Така скарга Козятинським міськрайонним судом Вінницької області 04.01.2021 була залишена без розгляду.

Відповідно до ухвали Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 18.05.2022, скарга ОСОБА_1 на дії державного виконавця у виконавчому провадженні з реалізації зазначеної квартири залишена без задоволення; судом встановлено відсутність порушень державного виконавця при винесенні постанови про відкриття виконавчого провадження №63931767 від 16.12.2020, постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника ВП №63931767 від 25.01.2021, постанови про призначення експерта для участі у виконавчому провадженні №63931767 від 04.03.2021; відмовлено у визнанні незаконними та протиправними всіх підготовчих дій заступника начальника Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький) Лопатинської Н.М. з метою проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна у виконавчому провадженні №63931767; у скасуванні постанови про відкриття виконавчого провадження №63931767 від 16.12.2020, постанови про арешт майна боржника від 25.01.2021, постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 25.01.2021, постанови про призначення експерта для участі у виконавчому провадженні №63931767 від 04.03.2021, винесених в межах виконавчого провадження №63931767.

Відповідно до частини першої статті 650 ЦК України особливості укладення договорів на біржах, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами цивільного законодавства.

Згідно із частиною четвертою статті 656 ЦК України, до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

З аналізу змісту частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Сторонами договору купівлі-продажу є продавець і покупець.

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Зокрема, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до частини третьої статті 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця учасника прилюдних торгів, та враховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином, який може визнаватися недійсним у судовому порядку.

Дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов`язковою умовою правомірності правочину.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно, регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Статтею 48 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.

Виконавче провадження є процесуальною формою, що гарантує примусову реалізацію рішення суду, яким підтверджені права та обов`язки суб`єктів матеріальних правовідносин цивільної справи.

Закон України «Про виконавче провадження» визначає умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх добровільно.

Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, який діяв на час проведення оспорюваних електронних торгів (далі - Порядок).

Згідно з Порядком електронні торги - продаж майна за принципом аукціону засобами системи електронних торгів через веб-сайт, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Згідно з пунктами 1-5 розділу ІІ Порядку реалізація майна здійснюється після визначення його вартості (оцінки) відповідно до статті 57 Закону України «Про виконавче провадження». Організатор здійснює внесення до системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). Виконавець призначає зберігача у порядку, встановленому статтею 58 Закону України «Про виконавче провадження», керуючись принципом забезпечення схоронності та цілісності майна.

Зберігачами можуть бути боржник, члени його сім`ї або інші особи, у тому числі організатор. Зберігач зобов`язаний забезпечити належні умови зберігання майна відповідно до властивостей такого майна, торговельно-технологічних, санітарно-гігієнічних і протипожежних норм, його демонстрацію та передачу переможцю електронних торгів (торгів за фіксованою ціною).

ДП «СЕТАМ» розміщує інформацію в системі електронних торгів виключно на підставі документів, наданих відповідним органом державної виконавчої служби. Обов`язок організатора торгів перевіряти законність дій державного виконавця щодо передачі майна на реалізацію та достовірність інформації, зазначеної у заявці на реалізацію арештованого майна, чинним законодавством не передбачений.

Державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів.

Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги. Такі висновки сформульовані у пункті 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19).

У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі № 3-242гс16 зроблено висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Тимчасового порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.

У постанові Верховного Суду України від 29 листопада 2017 року у справі № 668/5633/14-ц також викладено правовий висновок, що головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому, окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів, повинні бути встановлені й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 18 листопада 2015 року у справі № 6-1884цс15, від 25 листопада 2015 року у справі № 6-1749цс15, від 13 квітня 2016 року у справі № 6-2988цс15, від 29 червня 2016 року у справах № 6-370цс16 та № 6-547цс16.

Тобто, для визнання судом електронних торгів недійсним необхідним є: наявність підстав для визнання прилюдних торгів недійсними (порушення правил проведення електронних торгів); встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду.

Підставою для пред`явлення позову про визнання прилюдних торгів недійсними є наявність порушення норм закону при проведенні торгів водночас із порушенням прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Сукупність цих обставин позивачем під час розгляду справи не доведено; не доведено, що зазначені ним у позовній заяві порушення вплинули на результат електронних торгів, а також не доведено обставин, які б свідчили про порушення його прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів.

Як на підставу для визнання електронних торгів недійсними позивач посилається на порушення приватного виконавця при здійсненні виконавчого провадження та передачі майна на прилюдні торги.

Разом з тим, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 15 травня 2019 року у справі № 678/301/12 (провадження № 14-624цс18) зазначила, що правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 листопада 1999 року за № 745/4038.

Порушення, допущені державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо, підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду 18 травня 2022 року у справі № 361/3505/20 (провадження № 61-19234св21).

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 29 червня 2021 року у справі № 401/33/17 (провадження № 61-6016св19), оскільки за змістом частини першої статті 215 ЦК України підставами недійсності укладеного правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Порядком № 2831/5.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 08 липня 2020 року у справі № 201/18443/17 (провадження № 61-530св19), дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними; оскільки позивач не посилається на будь-які порушення організатором торгів норм Порядку, а обґрунтовує свої вимоги діями державного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для визнання електронних торгів недійсними.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач обґрунтовує свої вимоги, зокрема, протиправними діями державного виконавця, які мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними

Доводи позивача про визнання торгів недійсними з тих підстав, що під час виконавчого провадження виконавцем були допущені порушення,зокрема, порушення порядку визначення вартостімайна не є підставою для визнання електронних торгів недійсними, оскільки наявні, на думку позивача, порушення до призначення прилюдних торгів (в тому числі щодо визначеної вартості майна), підлягають оскарженню в порядку передбаченому Законом України «Про виконавче провадження».

Крім того, судом встановлено, що позивач таким правом скористалась, визначивши на свій розсуд обсяг вимог скарги, і за наслідками її скарги судом 18.05.2022 була постановлена ухвала.

Дії приватного виконавця у виконавчому провадженні, на які посилається позивач, не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження та не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Відповідно до ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом проведення електронних аукціонів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Згідно із п. 1 розд. 1 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 29.09.2016 № 2831/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 за № 1301/29431 (далі також - Порядок), електронні торги - це продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Пунктом 1 розд. 2 Порядку датою передачі майна на реалізацію вважається дата внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною).

Відповідно до п. 2 розд. 2 Порядку організатор здійснює внесення до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.

Отже, законодавець чітко передбачає момент із якого розпочинається реалізація майна, а саме - з дати внесення в Систему інформаційного повідомлення про електронні торги за заявкою виконавця. Винесення виконавцем постанови про призначення суб`єкта оціночної діяльності значно передує, як формуванню заявки, так і самій реалізації майна.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 26.08.2020 у справі №640/6302/17-ц вказано, що відповідно до положень Закону України «Про виконавче провадження», державний виконавець здійснює лише підготовчі дії з метою проведення електронних торгів, а самі торги з реалізації нерухомого майна організовують і проводять спеціалізовані організації.

Подання приватним виконавцем заявки на реалізацію арештованого майна є виконавчою дією щодо примусового виконання рішення суду, така виконавча дія не є безпосереднім відчуженням майна заявника, здійснення якої заборонено Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», а є дією, яка передує примусовій реалізації. Такий ж самий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 18.01.2022 у справі №442/6065/20 .

Отже, подання 08.04.2021 заявки на реалізацію арештованого майна - в період дії вказаного Закону (оскільки він втратив чинність 23.04.2021), не є тотожним дії реалізації майна, що відбулось 17.05.2021 після втрати чинності зазначеного Закону. Таким чином, порушень заборон, визначених Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», при реалізації квартири позивачки судом не встановлено.

Згідно з Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», зокрема п. 3 ч.5, передбачено, що у дводенний строк з дня набрання чинності цим Законом забезпечити прийняття нормативно-правових актів та подання на розгляд Верховної Ради України законопроектів, необхідних для врегулювання суспільних відносин, пов`язаних із встановленням карантину, у тому числі щодо:

недопущення припинення надання житлових субсидій на період встановлення карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19);

призначення житлової субсидії на наступний період для всіх без виключення домогосподарств, які отримували житлову субсидію у попередньому періоді, без їх звернення;

розширення кола отримувачів житлових субсидій у зв`язку із встановленням карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19);

реєстрації безробітного з першого дня після подання особою, яка шукає роботу, заяви про надання статусу безробітного, та призначення допомоги по безробіттю з першого дня після реєстрації безробітного;

призупинення обов`язку виконання основного зобов`язання, виконання якого забезпечене іпотекою, та недопущення звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії карантину або обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19).

Тобто, такий Закон, як помилково вважає позивачка, не встановлює заборону на звернення стягнення на предмет іпотеки на період дії карантину, спричиненого коронавірусною хворобою, а вказує на необхідність забезпечення прийняття нормативно-правових актів та подання на розгляд Верховної Ради України законопроектів, необхідних для врегулювання певних суспільних відносин, пов`язаних із встановленням карантину, зокрема й щодо звернення стягнення га предмет іпотеки у цей період. Цей Закон сам по собі не встановлює такого обмеження, про що вказує ОСОБА_1 .

Таким чином, доводи позивача щодо порушення норм Закону «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» та Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» судом не встановлено.

Під час розгляду справи не встановлено та позивачем не доведено наявність порушень, які б вплинули на результат електронних торгів, а також позивачем не доведено обставин, які б свідчили про порушення його прав і законних інтересів при проведенні електронних торгів, відтак вимога позивача про визнання електронних торгів недійсними задоволенню не підлягає.

Також не підлягають задоволенню і вимоги про визнання недійсним та скасування протоколу проведення електронних торгів, визнання недійсним та скасування акта державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання майна, оскільки вони є похідними.

Отже, у задоволенні позову слід відмовити в повному обсязі.

Відповідно до ст. 141 ЦПК України, судові витрати, понесені позивачем слід залишити за ним.

Керуючись ст. ст. 4-13, 81, 141, 263, 265, 268 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення позов ОСОБА_1 до ДП «Сетам», Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Хмельницький), ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідачів: АТ «Райффайзен Банк», приватний нотаріус Кондратьєв Василь Юрійович, про визнання недійсними електронних торгів, визнання недійсними та скасування протоколу проведення електронних торгів, акта про реалізацію предмета іпотеки, визнання недійсним та скасування свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів.

Рішення суду може бути оскаржене до Вінницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Наталя ПЄТУХОВА

11.10.23