Провадження № 2/752/65/23
У Х В А Л А

02.11.2023 року Голосіївський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Колдіної О.О.,

з участю секретаря Ящука Д.О.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Парфеньонок Тетяна Євгенівна, Служба у справах дітей Подільської районної в м.Києві державної адміністрації про визнання договору дарування недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію,

в с т а н о в и в:

в провадженні Голосіївського районного суду м.Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Парфеньонок Тетяна Євгенівна, Служба у справах дітей Подільської районної в м.Києві державної адміністрації про визнання договору дарування недійсним, скасування рішення про державну реєстрацію.

27.10.2016 р. на підставі ухвали Голосіївського районного суду м.Києва відкрито провадження у справі.

20.04.2017 р. судом до участі у справі залучено в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Парфеньонок Тетяну Євгенівну, про що постановлена ухвала, яка занесена до журналу судового засідання.

03.08.2017 р. приватним нотаріусом Парфеньонок Т.Є. надані письмові пояснення, відповідно до яких остання просить відмовити у задоволенні позову, оскільки нею було встановлено коло осіб, які вчиняли правочин та роз`яснено наслідки його вчинення, можливість усвідомлення значення цих дій сторонами, а також відповідність волі і волевиявлення особи щодо вчинення нотаріальної дії.

09.04.2018 р. Службою у справах дітей Подільської районної в м.Києві державної адміністрації, як третьою особою з самостійними вимогами, подана позовна заява про визнання недійсним Договору дарування від 16.12.2013 р. 59/100 часток квартири АДРЕСА_1 в частині дарування частки, що належала ОСОБА_3 на праві власності та скасування державної реєстрації. Зазначена позовна заява подана в інтересах неповнолітніх ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які є спадкоємцями ОСОБА_3 .

25.06.2020 р. справа прийнята в провадження судді Голосіївського районного суду м.Києва Колдіної О.О. на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу.

Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження. Відповідачу встановлено строк для подання відзиву, а третім особам для подання письмових пояснень.

Дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

Згідно з ч.3, 4 ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Як роз`яснено у п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції», судам слід мати на увазі, що, оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об`єднання і роз`єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК.

Позовні вимоги кількох осіб до одного й того ж відповідача або позивача до кількох відповідачів можуть бути об`єднані в одне провадження, якщо ці вимоги є однорідними, зокрема такі, які нерозривно пов`язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших, таке об`єднання не допускається, коли відсутня спільність предмета позову.

До позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження, застосовуються положення статей 193 і 194 ЦПК України, тобто як до вимог щодо подачі зустрічного позову.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 193 ЦПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним. Недоцільно розглядати первісний позов і зустрічний позов, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування.

Таким чином, для того, щоб набути статус третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору повинно бути дотримано декілька критеріїв:

1) матеріально-правовий (наявність єдиного предмету спору);

2) суб`єктний (позовні вимоги можуть бути пред`явлені як одній стороні, так і декільком сторонам );

3) часовий (вступ у справу відбувається до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження).

Зважаючи на це, саме дотримання цих критеріїв підлягає оцінці при прийнятті рішення щодо вступу у справу третьої особи із самостійними вимогами.

Ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічний правовий висновок викладений у Постановах Великої Палати Верховного Суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18.

З аналізу наведених норм процесуального закону та відповідних роз`яснень Постанови пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», слідує, що процесуальний закон вказує на певні умови прийняття судом позову третьої особи із самостійними вимогами щодо предмету позову: 1) взаємний зв`язок первісного позову та позову третьої особи; 2) однорідність вимог та нерозривна пов`язаність вимог між собою; 3) від вирішення однієї вимоги залежить вирішення інших; 4) доцільність спільного розгляду цих позовів.

Також, Велика палата Верховного суду у справах від 13.03.2019 № 916/3245/17 та від 12.06.2019 № 916/542/18 дійшла висновку про те, що позов третьої особи, поданий, згідно приписів ст. 52 ЦПК України, може бути прийнятий судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами. А вимога, спрямована на те, що знаходиться поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні наведеної вище статті. Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові.

З огляду на зазначені норми, враховуючи предмет позову і підстави звернення до суду, зважаючи на те, що представник третьої особи не з`явився в судові засідання та не заявив клопотання про прийняття позову,не подав заяви про можливість вирішення такого питання і розгляд справи у відсутність представника Служби у справах дітей Подільської районної в м.Києві державної адміністрації, суд приходить до висновку, що даний позов можливо розглянути в загальному порядку, від його вирішення не залежить вирішення первісного позову, спільний їх розгляд може призвести до затягування судового розгляду, а отже суд не вбачає підстав для його прийняття.

Керуючись ст.52, 193, 194 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

відмовити у прийнятті позову третьої особи з самостійними вимогами Служби у справах дітей Подільської районної в м.Києві державної адміністрації до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання правочину недійсним.

Роз`яснити третій особи право звернення до суду в загальному порядку.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя