Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/8082/21
Номер провадження 2/711/461/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2023 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі

головуючого-судді Демчика Р.В.

при секретарі Кофановій А.О.,

за участі представника позивача ОСОБА_1 ,

відповідача ОСОБА_2 ,

представника відповідача ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна про розірвання договору довічного утримання, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна про розірвання договору довічного утримання у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення, -

встановив:

В провадженні Придніпровського районного судуд м. Черкаси знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна про розірвання договору довічного утримання, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна про розірвання договору довічного утримання у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення.

03.11.2022 року до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшла заява представника відповідача адвоката Манзар Т.В. про збільшення розміру позовних вимог.

В судовому засіданні відповідач та його представник провили прийняти до розгляду заяву про збільшення позовних вимог.

Представник позивача заперечувала про прийняття до розгляду заяви про збільшення позовних вимог.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Так, звертаючись до суду із зустрічним позовом, відповідач ОСОБА_5 статус позивача за зустрічним позовом та користується всіма правами наданими позивачем.

Із змісту частин 2, 3 статті 49 ЦПК України вбачається, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Судом встановлено, що 07.12.2021 року адвокат Грачова Т.Г., яка діє в інтересах ОСОБА_4 звернулася до Придніпровського районного суду м.Черкаси з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна про розірвання договору довічного утримання.

21.02.2022 року ухвалою суду відкрито провадження у справі та призначено жл розгляду за правилами загального позовного провадження.

22.02.2022 року відповідачем ОСОБА_2 подано відзив на позовну заяву.

22.02.2022 року ОСОБА_2 подано зустрічний позов до ОСОБА_4 третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна про розірвання договору довічного утримання у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення.

05.08.2022 року ухвалою суду зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_4 третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О. про розірвання договору довічного утримання у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення прийнято до спільного розгляду з первісним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О. про розірвання договору довічного утримання та об`єднано їх в одне провадження.

18.10.2022 року ухвалою суду закрито підготовче провадження у цивільній справ та призначено до розгляду по суті.

03.11.2022 року до Придніпровського районного суду м. Черкаси надійшла зава представника відповідача за первісним позов, позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвоката Манзар Т.В. про збільшення розміру позовних вимог.

Так, в зустрічному позові відповідач ставить перед судом наступні вимоги: розірвати договір довічного утримання від 07.10.2020 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 ,посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк А.О., зареєстрований в реєстрі за № 2479, у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення та визнати за ним право власності на 1/3 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ; стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 , витрати, пов`язані з оформленням довіреності від 27.03.2020 року, якою ОСОБА_4 уповноважила ОСОБА_2 оформити спадкові права після померлого чоловіка ОСОБА_6 ; витрати , пов`язані з оформленням заповіту від 27.03.2020 року; витрати, пов`язані з оформленням спадкових справ ОСОБА_4 після померлого ОСОБА_6 та отриманням свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_4 та витрати, пов`язані з оформленням договору довічного утримання від 07.10 2020 року, сума яких буде уточнена; стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 судові витрати.

В заяві про збільшення позовних вимог, крім вимог, які були заявлені в зустрічному позові заявляє вимогу стягнути з ОСОБА_4 користь ОСОБА_2 , у зв`язку з неможливістю подальшого виконання набувачем договору довічного утримання від 07.10.2020 року з підстав, що мають істотне значення понесені витрати у сумі 123 689 грн.

Відповідно до усталеної судової практики під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру (пункт 47 постанови Верховного Суду від 10 грудня 2019 року у справі 923/1061/18). Під збільшенням розміру позовних вимог не може розумітися заявлення ще однієї чи кількох вимог, додатково до викладених у позовній заяві. Неправомірно під виглядом збільшення розміру позовних вимог висувати нові вимоги, які не були зазначені у тексті позовної заяви.

Така дія (заявлення додаткових вимог) може кваліфікуватися лише як зміна предмету позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує його вимоги щодо захисту права чи охоронюваного законом інтересу. Отже, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до суду, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується відповідна позовна вимога.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 369/10789/14-ц (провадження № 14-703цс19), застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідками.

За змістом принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого у статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Складовою правової визначеності є передбачуваність застосування норм процесуального законодавства. Європейський суд з прав людини зазначає, що сторони судового провадження повинні мати право очікувати застосування до їхньої справи чинних норм процесуального законодавства (рішення Європейського Суду з прав людини у справі ??"Дія 97" проти України?? від 21 жовтня 2010 року).

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Предмет позову кореспондується із способами захисту права, які визначені, зокрема у статті 16 Цивільного кодексу України, а відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, що може полягати в обранні позивачем іншого/інших, на відміну від первісно обраного/них способу/способів захисту порушеного права, в межах спірних правовідносин.

Необхідність у зміні предмету позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів. Зміна предмету позову можлива, зокрема у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.

Такі висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.07.2021 у справі № 910/18389/20 та від 17 серпня 2021 року у справі № 910/19210/15.

Аналізуючи заяву про збільшення позовних вимог суд звертає увагу на те, що ОСОБА_2 просить розірвати договір довічного утримання у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення.

Відповідно до ч.2 ст. 756 ЦК України у разі розірвання договору у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення, суд може залишити за набувачем право власності на частину майна, з урахуванням тривалості часу, протягом якого він належно виконував свої обов`язки за договором.

Отже, подаючи заяву про збільшення позовних вимог за зустрічним позовом, відповідач просить суд застосувати наслідки, передбачені ЦК України, які суд може застосувати в разі задоволення позову про розірвання договору довічного утримання у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення.

Також суд враховує, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин суд приходить до висновку прийняти до розгляду заву представника відповідача за первісним позов, позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвоката Манзар Т.В. про збільшення розміру позовних вимог.

На підставі наведеного, керуючись ст. 49 ЦПК України,-

постановив:

Прийняти до розгляду заву представника відповідача за первісним позов, позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 адвоката Манзар Т.В. про збільшення розміру позовних вимог у справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_2 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна про розірвання договору довічного утримання, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу Сопільняк Алла Олександрівна про розірвання договору довічного утримання у зв`язку з неможливістю його подальшого виконання набувачем з підстав, що мають істотне значення.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Р. В. Демчик