ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/3951/23
номер провадження 2/695/1352/23
УХВАЛА

16 жовтня 2023 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Ушакова К.М., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом представника ОСОБА_1 адвоката Бочарова Олександра Михайловича до Першої Золотоніської державної нотаріальної контори про скасування арешту (обтяження) з нерухомого майна,

в с т а н о в и в:

представник ОСОБА_1 адвокат Бочаров О.М. звернувся до суду із позовною заявою до Першої Золотоніської державної нотаріальної контори про скасування арешту (обтяження) з нерухомого майна.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 175, 177 ЦПК України. Так, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Вивчивши подану заяву та додані до неї документи, вбачається, що зазначені вище положення закону не виконані.

Позивач у позовній заяві просить скасувати заборону, накладену на нерухоме майно, яке належить йому на праві власності. При цьому зазначає, що 20.09.2006 Золотоніською міською державною нотаріальною конторою внесений запис № 3760328 на підставі повідомлення б/н від 22.05.1990 Рибколгосп «Дніпровець».

Згідно ст. 73 Закону України «Про нотаріат» та п. 2 Глави 15 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України чітко визначені підстави накладення нотаріусом заборони відчуження нерухомого майна. Згідно п. 3 Глави 15 Розділу ІІ Порядку накладення заборони щодо відчуження нерухомого майна проводиться шляхом вчинення посвідченого напису на документі. Арешти майна нотаріусом не накладаються.

Накладення заборони щодо відчуження майна реєструється нотаріусами в реєстрі для реєстрації нотаріальних дій та реєстрі для реєстрації заборон відчуження нерухомого та рухомого майна, арештів накладених на майно судами, слідчими органами, і реєстрації зняття таких заборон та арештів. Про накладені заборони щодо відчуження робиться запис в Алфавітній книзі обліку та реєстрації заборон відчуження нерухомого та рухомого майна, а також арештів, накладених на таке майно судами, слідчими органами, і реєстрації зняття таких заборон і арештів.

Згідно відомостей з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, поданої представником позивача, було зареєстровано вказану вище заборону на невизначене майно, будинок, с. Домантово, Золотоніського р-ну.

На сьогоднішній день функцію державного реєстратора речових прав на нерухоме майно, зокрема обтяжень, виконують суб`єкти державної реєстрації прав. Перша Золотоніська державна нотаріальна контора до жодної з цих категорій не відноситься, також не є особою, яка наклала арешт, і тому не може бути відповідачем у справі.

Відповідач є обов`язковим учасником цивільного процесу - його стороною. Основною ознакою сторін цивільного процесу є їхня особиста і безпосередня заінтересованість; саме сторони є суб`єктами правовідношення, з приводу якого виник спір. Крім того, відповідач є тією особою, на яку вказує позивач як на порушника свого права.

Враховуючи викладене, представнику позивача необхідно визначитись з суб`єктивним складом учасників справи, адже належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Зазначене є необхідним, оскільки передумовою ухвалення судом рішення про задоволення позовних вимог є встановлення судом належного відповідача, тобто такого учасника правовідносин, поведінка якого обумовила (прямо або опосередковано) необхідність звернення позивача до суду за захистом його прав чи інтересів.

01 вересня 2021 року набув чинності новий стандарт на заміну ДСТУ 4163-2003, який регулює порядок оформлення організаційно-розпорядчих документів - Національний стандарт України Державна уніфікована система документації «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163:2020, затверджений наказом Державного підприємства «Український науководослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» (ДП «УкрНДНЦ») від 01 липня 2020 року № 144.

Звертаю увагу представника позивача на те, що готуючи документи різних видів, слід дотримуватися єдиних вимог до їхнього оформлення, структури та змісту, які встановлюються нормативними актами (державними стандартами), в даному випадку Вимогами до оформлення документів ДСТУ 4163:2020, затвердженим наказом ДП "УКРНДНЦ" від 01 липня 2020 року № 144.

Вимоги до оформлення документів встановлюються до документів, які скеровуються до державних органів, в тому числі і до суду.

Відповідно до вимог п. 5.26 Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», який затверджений наказом ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 01.07.2020 року № 144 (далі ДСТУ 4163:2020), відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Відповідно до ч.1 ст.95 ЦПК України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Частиною 2 цієї статті визначено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього, а згідно частини 3 копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Однак, представником позивача до позовної заяви долучені витяги з копій документів (відомості з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, витяг з копії запису з книги заборон), які в порядку, визначеному законодавством, належним чином не засвідчені та містять не повну інформацію.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 175, 177 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 175, 177, 185 ЦПК України, суддя,

у х в а л и в:

позовну заяву представника ОСОБА_1 адвоката Бочарова Олександра Михайловича до Першої Золотоніської державної нотаріальної контори про скасування арешту (обтяження) з нерухомого майна залишити без руху.

Запропонувати представнику позивача та позивачу усунути зазначені в ухвалі недоліки у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку не усунення вказаних недоліків позовна заява буде визнана не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: К.М. Ушакова