Справа №295/9789/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі

Головуючого судді Воробйової Т.А.,

за участю секретаря судового засідання Коцюби О.Ю.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні цивільну справу

за позовом ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, в якому просить розірвати шлюб між ним та ОСОБА_2 , зареєстрований 04.07.2017 Житомирським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області за актовим записом №1111.

03.10.2023 до суду надійшов відзив від відповідача ОСОБА_2 у якому остання просить надати строк для примирення, оскільки у сторін малолітня дитина та відповідач бажає зберегти сім?ю.

Учасники справи у судове засідання не з`явились, про розгляд справи повідомлені належним чином.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Статтею 111 СК України визначено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Як роз`яснено у п. 10 Постанови Пленуму Верховного суду України від 21.12.2007 №11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійним та поділ спільного майна подружжя», проголошена Конституцією Україниохорона сім`ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з`ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя. Передбачене ч. 1 ст.111СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадку відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі відкладення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення. Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності малолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

У матеріалах справи відсутні докази того, що примирення подружжя може суперечити моральним засадам суспільства.

Згідно з ч.7 ст.240 ЦПК України у справі про розірвання шлюбу суд може зупинити розгляд справи і призначити подружжю строк для примирення, який не може перевищувати шести місяців.

Суд зобов`язаний зупинити провадження в справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення (п. 4 ч. 1 ст. 251 ЦПК України).

Враховуючи, що відповідач бажає примиритися та зберегти сім`ю, на утриманні сторін знаходиться малолітня дитина, зважаючи на обов`язок суду вживати заходи для примирення подружжя, суд вважає за необхідне надати сторонам строк для примирення, зупинивши до закінчення строку на примирення провадження у цій справі. З огляду на доводи відповідача, якими мотивовано таке клопотання, суд не вбачає підстав надавати строк для примирення триваліший, ніж до 30.11.2023.

Якщо після закінчення призначеного судом строку примирення подружжя не відбулося і хочаб один з них наполягає на припиненні шлюбу, суд вирішує справу по суті.

Керуючись ст. 111 СК України, ст. 240, 251, 253, 260, 261 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про надання строку для примирення - задовольнити.

Надати ОСОБА_2 та ОСОБА_1 строк для примирення терміном до 30.11.2023.

Провадження в справі зупинити до закінчення строку для примирення.

Розгляд справи призначити на 12:30 год 30 листопада 2023 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Т.А.Воробйова