Провадження № 2/643/2067/23
УХВАЛА

12.10.2023 м. Харків

Московський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Довготько Т.М.

за участю секретаря судового засідання - Вишнякової Є.О.

представника відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 , Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Саврасова Інна Олександрівна, Харківська міська рада про визнання ОСОБА_1 новим іпотекодавцем майна, що є предметом іпотеки та звернення стягнення на предмет іпотеки, зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Галина Іванівна про визнання відсутнім права іпотеки та скасування державної реєстрації права іпотеки,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Московського районного суду м. Харкова заходиться вищевказана справа.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова Олійника О.О. від 18.10.2021, відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки. Постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження. На підставі статті 53 Цивільного процесуального кодексу України залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_5 , неповнолітнього ОСОБА_6 , Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Саврасову І.О., Харківську міську раду.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова Олійника О.О. від 19.10.2021, у задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом накладання заборони на приватизацію земельної ділянки площею 486 м2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 на якій знаходиться предмет іпотеки (відповідно до договору іпотеки № 2642 від 15.09.2011 року), а саме: житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_2 - відмовлено.

Ухвалою судді Московського районного суду м. Харкова Олійника О.О. від 21.01.2022, у задоволенні заяви про забезпечення позову шляхом накладання заборони на приватизацію земельної ділянки площею 486 м2, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 на якій знаходиться предмет іпотеки (відповідно до договору іпотеки № 2642 від 15.09.2011 року), а саме: житловий будинок з надвірними будівлями АДРЕСА_2 - відмовлено.

На виконання розпорядження голови Верховного суду від 08.03.2022 № 2/0/9-22 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» справа № 643/15196/21 була передана Октябрському районного суду м. Полтави.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 12.09.2022, справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 26.01.2023, прийнято зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Малахова Галина Іванівна про визнання відсутнім права іпотеки та скасування державної реєстрації права іпотеки до спільного розгляду з первісним позовом.

Ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 06.04.2023 цивільну справу передано на розгляд за підсудністю до Московського районного суду м. Харкова.

13.06.2023 до Московського районного суду м. Харкова надійшли матеріали цивільної справи № 643/17688/21 згідно з ухвалою Октябрського районного суду м. Полтави від 06.04.2023 про передачу зазначеної справи на розгляд Московському районному суду м. Харкова.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.06.2023 року справу № 643/17688/21 розподілено у провадження судді Московського районного суду м. Харкова Довготько Т.М.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 14.06.2023 прийнято до провадження цивільну справу. Постановлено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Московського районного суду м. Харкова від 25.07.2023, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

В матеріалах справи мається заява представника позивача за первісним позовом ОСОБА_3 ОСОБА_8 від 25.10.2022, в якому він повідомляє Октябрський районний суд м.Полтави про те, що 24.10.2022 між ним та клієнтом ОСОБА_3 розірвано договір про надання правової допомоги.

В судове засідання призначене на 23.08.2023 року на 09-30год., позивач за первісним позовом ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи докази, а саме конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (т.3, а.с.210). Окрім того, позивач ОСОБА_3 , є користувачем підсистеми «Електронний суд» та відповідно до довідки про доставку електронного документу, судова повістка про виклик до суду надіслана одержувачу ОСОБА_3 в його електронний кабінет та доставлено до електронного кабінету: 25.07.2023 (т.3, а.с.198).

В судове засідання призначене на 21.09.2023 року на 09-30год., позивач за первісним позовом ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи докази, а саме конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (т.3, а.с.231). Окрім того, позивач ОСОБА_3 , є користувачем підсистеми «Електронний суд» та відповідно до довідки про доставку електронного документу, судова повістка про виклик до суду надіслана одержувачу ОСОБА_3 в його електронний кабінет та доставлено до електронного кабінету: 23.08.2023 (т.3, а.с.226).

В судове засідання призначене на 12.10.2023 року на 14-00год., позивач за первісним позовом ОСОБА_3 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать наявні у матеріалах справи докази, а саме конверт з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою. Окрім того, позивач ОСОБА_3 , є користувачем підсистеми «Електронний суд» та відповідно до довідки про доставку електронного документу, судова повістка про виклик до суду надіслана одержувачу ОСОБА_3 в його електронний кабінет та доставлено до електронного кабінету: 21.09.2023 .

Від позивача за первісним позовом ОСОБА_3 заяви про розгляд справи без його участі до суду не надходили.

Представник відповідача за первісним позовом ОСОБА_1 ОСОБА_2 в судовому засіданні заявила клопотання про залишення первісного позову без розгляду в зв`язку повторною неявкою позивача ОСОБА_3 в судове засідання.

Інші учасники судового розгляду в судове засідання не з`явилися, про день час та місце розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно з ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Нормами процесуального закону визначено право кожної особи на звернення до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів у порядку, встановленому ЦПК України.

Ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати участь у судовому процесі. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Проте слід враховувати, що будь-яке суб`єктивне право має межі, оскільки суб`єктивне право є мірою свободи, мірою можливої поведінки правомочної особи в правовідносинах.

Відповідно до ст. 128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка надсилається разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Статтею 130 ЦПК України передбачено, що у випадку відсутності в адресата офіційної електронної адреси судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК Україна учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до приписів п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 43 ЦПК України учасники справи зобов`язані: виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою.

Частинами 1, 2 ст. 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, в тому числі з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Отже, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причин такої неявки.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22.09.2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

При цьому, системний аналіз зазначених норм процесуального права дає підстави для висновку, що законодавець диференціює необхідність урахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, якою є неявка: першою чи повторною. Така диференціація обумовлена як необхідністю забезпечити дотримання прав позивача на участь у судовому засіданні у разі першої неявки за належного його повідомлення про час та місце судового засідання та поважності причин неявки, так і необхідністю введення певних обмежень з метою дотримання процесуальних строків розгляду справи, прав та інтересів іншої сторони - відповідача, який притягнутий до участі у справі позивачем, а тому саме останній має продемонструвати свій інтерес у як найскорішому розгляді справи, а отже зобов`язаний у розумні інтервали цікавитися провадженням у справі. Саме тому, повторна неявка позивача в судове засідання, незалежно від поважності її причин, дає суду підстави залишити позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його неявка не перешкоджає вирішенню спору по суті.

Таким чином, зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами щоб не допустити затягування розгляду справи.

Подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11.03.2021 року у справі № 558/9/18 (провадження № 61-13892св20).

Відповідно до пункту 3 частини восьмої статті 128 ЦПК України відмітка про відсутність особи за адресою місця проживання, повідомленою цією особою суду, вважається врученням судової повістки цій особі.

Отже, наведена норма права дає підстави вважати, що врученою судова повістка вважається в день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, що узгоджується з висновками, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18, від 12 лютого 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-233гс18 та постановах Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі № 751/4890/19, провадження № 61-2583св20, від 10 листопада 2021 року у справі № 756/2137/20, провадження № 61-3782св21, від 12 травня 2022 року у справі № 645/5856/13-ц, провадження № 61-2876св21.

У цьому випадку, позивач, будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, до суду повторно не з`явився та заяв про розгляд справи за його відсутності не подав.

Додатково слід зазначити і про те, що відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 14 ЦПК України суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в добровільному порядку.

Зміст вказаної процесуальної норми свідчить про те, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.

Відповідно до вимог процесуального законодавства часом вручення процесуальних документів в електронній формі є дата отримання судом повідомлення про доставлення документів на офіційну електронну адресу (п. 2 ч. 8 ст. 128, п. 2 ч. 6 ст. 272 ЦПК України).

Таким чином достовірно встановлено, що позивач отримав копії ухвал суду від 14.06.2023, 25.07.2023 року та судові повістки про призначені судові засідання на 23.08.2023, 21.09.2023 та 12.10.2023. Вказане підтверджується довідками про доставку електронних документів які містяться в матеріалах справи.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21, провадження № 11-126заі22.

Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», заява № 11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06).

Суд зазначає, що відповідний висновок про те, що особа зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі стосується особи, яка особисто звернулася до суду, чи належно повідомлена про розгляд справи за її участю.

У рішенні від 06 вересня 2007 року, заява № 3572/03, у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також, чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.

Разом з тим, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення його без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 257 ЦПК України), тому порушення вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не вбачається.

Подібні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 22.09.2021 року у справі № 465/205/17 (провадження № 61-9536св21).

Аналізуючи вказані вище норми права, суд вважає, що законодавець передбачив, що за умови двох поспіль неявок до суду позивача або його представника без поважних підстав як перший, так і другий раз незалежно від причин такої неявки, позовна заява залишається без розгляду.

Зважаючи на викладене, оскільки належним чином повідомлений позивач за первісним позовом ОСОБА_3 повторно не з`явився в судове засідання, первісний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 , Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради, приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Саврасова Інна Олександрівна, Харківська міська рада про визнання ОСОБА_1 новим іпотекодавцем майна, що є предметом іпотеки та звернення стягнення на предмет іпотеки слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 133, 223, 257, 260, 261 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Первісну позовну заяву ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) до ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), треті особи: ОСОБА_5 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 ), Департамент служб у справах дітей Харківської міської ради (м.Харків, вул.Чернишевська, буд.55), приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Саврасова Інна Олександрівна (м.Харків, пр-т Науки, буд.30), Харківська міська рада (м.Харків, майдан Конституції, буд.7) про визнання ОСОБА_1 новим іпотекодавцем майна, що є предметом іпотеки та звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без розгляду.

Залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Учасник справи, якому повна ухвала не була вручена у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 13.10.2023.

Суддя Т.М. Довготько