Справа № 212/3399/23
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 жовтня 2023 року м. Кривий Ріг
Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, в складі: головуючого судді Зіміна М.В., за участі секретаря судового засідання Пелешенко К.В.,
за участю: позивача ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -
15 травня 2023 року ОСОБА_1 звернулась до Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області із позовом до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.
В обґрунтування заявлених вимог зазначила, що перебуваючи у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 , за спільні з відповідачем кошти на підставі Договору купівлі-продажу від 17.06.2017 року було придбано житлову квартиру за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку було зареєстровано за відповідачем. Крім того, в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , залишилось спільно набуте майно, а саме: стіл вартістю 2140,00 грн. та крісло вартістю 1285,00 грн., за які позивач сплачувала кредит за власні кошти. Відповідач не бажає добровільно вирішити питання поділу спільної квартири та поділу рухомого майна, доступу позивачці до квартири не надає. У зв`язку із вищевикладеним позивач просить суд здійснити поділ майна між подружжям, виділивши у власність позивачу та відповідачу по частини квартири, що є об`єктом права сумісної власності, а також стягнути з відповідача вартість частки рухомого майна на загальну суму 1712,50 грн.
Ухвалою суду від 26 травня 2023 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з призначенням підготовчого судового засідання.
07 серпня 2023 року ухвалою суду підготовче провадження у справі закрито та призначено справу до судового розгляду.
Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, надала згоду на ухвалення заочного рішення у справі.
Відповідач в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, шляхом направлення поштової кореспонденції за місцем реєстрації, відзив на позов до суду не подав. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Статтями 43, 211 ЦПК України передбачено, що прийняття участі в судовому засіданні є правом сторони, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Суд, відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, з урахуванням згоди представника позивача на проведення заочного розгляду справи, вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, застосувавши до спірних правовідносин відповідні норми матеріального та процесуального права, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 уклали шлюб 15 березня 2014 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, виданим повторно серії НОМЕР_1 . (а.с.10)
Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 вересня 2021 року шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 розірвано. (а.с. 11-14)
ОСОБА_5 та ОСОБА_6 уклали шлюб 07 червня 2022 року, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб, серії НОМЕР_2 . (а.с. 15)
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна №330013829 від 24.04.2023 року на підставі Договору купівлі-продажу 1-898 від 17.06.2017 року квартира за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_2 (а.с.19-20)
Так, згідно із ст. 368 УК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю. Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).
За ч. 1 ст. 61 СК України об`єктом права спільної сумісної власності подружжя може бути будь-яке майно, за винятком виключеного з цивільного обороту.
Згідно ст. 68 СК України, розірвання шлюбу не припиняє права спільної сумісної власності на майно, набуте за час шлюбу.
Згідно із вимогами ч. 1 ст. 71 СК України, майно, що є об`єктом спільної сумісної власності подружжя, ділиться між ними в натурі, а у випадку, коли дружина та чоловік не домовилися між собою про порядок поділу майна, спір може бути вирішено судом.
Таким чином за загальним правилом, що випливає з наведених правових норм, вбачається, що будь-яке майно набуте за час шлюбу належить до об`єктів права спільної сумісної власності подружжя, якщо одним із них не доведене набуття ним особистої приватної власності на майно в період перебування в шлюбі.
Це означає, що ні дружина, ні чоловік не зобов`язані доводити наявність права спільної сумісної власності на майно, набуте у шлюбі, оскільки воно вважається таким, що належить подружжю.
Суд у цьому сенсі зазначає, якщо майно придбано під час шлюбу, то реєстрація прав на нього лише на ім`я одного із подружжя не спростовує презумпцію належності його до спільної сумісної власності подружжя.
Аналогічна правова позиція була викладена Верховним Судом у постанові від 22 січня 2020 року по справі № 711/2302/18.
Враховуючи презумпцію права спільної сумісної власності спірного майна, суд за встановленими обставинами справи дійшов висновку, що спірне майно придбане під час шлюбу та належить на праві спільної власності подружжю, частки у спірному майні кожного зі сторін є рівними, а тому позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими. На підставі викладеного суд приходить до переконання про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
З урахуванням положень ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1120,63 гривень.
Керуючись ст. ст. 12, 13, 89, 141, 247, 259, 263-265, 268, 280-283, 288-289, 430 ЦПК України, ст.ст. 368, 369 ЦК України, ст.ст. 60, 63, 68, 69, 70, 71 СК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя задовольнити.
Визнати квартиру загальною площею 56,8 кв.м., житловою площею 36,7 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , спільною сумісною власністю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .
В порядку поділу майна подружжя визнати за ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , право власності на квартиру загальною площею 56,8 кв.м., житловою площею 36,7 кв.м., розташовану за адресою: АДРЕСА_1 - в рівних частках по частині за кожним.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 вартість частки рухомого майна на загальну суму 1712 (одна тисяча сімсот дванадцять) гривень 50 копійок.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1120 (одна тисяча сто двадцять) гривень 63 копійки.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Повний текст рішення суду складено та підписано 17 жовтня 2023 року.
Суддя: М. В. Зімін