Ухвала

10 жовтня 2023 року

м. Київ

справа № 752/25247/18

провадження № 61-14159 ск 23

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сазонової Олени Анатоліївни, Акціонерного товариства «Альфа-Банк», що є правонаступником Приватного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа - Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання протиправним та скасування рішення нотаріуса про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

1. У листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з указаним позовом, в якому просила визнати протиправним та скасувати рішення про держану реєстрацію прав та обтяжень від 12 листопада 2018 року, індексний номер: 43982899, номер запису про право власності: 28859717, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сазовоної О. М., яке стало підставою для внесення запису про державну реєстрацію права власності за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» на квартиру АДРЕСА_1 , та скасувати в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис за номером 28859717 про реєстрацію права власності на вказану квартиру за Публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк».

2. Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 09 лютого 2022 року в задоволенні позову відмовлено.

3. 19 червня 2023 року ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 лютого 2022 року.

4. Ухвалою Київського апеляційного суду від 28 липня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, а саме - скаржнику необхідно було навести поважні причини для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та надати відповідні докази.

5. Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 лютого 2022 року на підставі частини другої статті 358 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у зв`язку з тим, що апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту оскаржуваного рішення.

6. Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що апеляційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 лютого 2022 року було подано 19 червня 2023 року, тобто після спливу більше одного року з дня закінчення строку на його апеляційне оскарження. Скаржником не наведено обставин, передбачених пунктами 1, 2 частини другої статті 358 ЦПК України, за наявності яких суд може поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду у разі подання апеляційної скарги після спливу одного року з дня складення його повного тексту.

7. У жовтні 2023 рокудо Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана засобами поштового зв`язку 29 вересня 2023 року, на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року, в якій скаржник просить скасувати оскаржуване судове рішення і передати справу до Київського апеляційного суду для вирішення питання щодо відкриття апеляційного провадження.

8. Обґрунтовуючи касаційну скаргу скаржниквказує на те, що апеляційним судом були порушені норми процесуального права

9. Так, скаржник зазначає, що в апеляційній скарзі вона посилалася на обставини непереборної сили - повномасштабне вторгнення 24 лютого 2022 року російської федерації на територію України. Це є загальновизнаною форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили), що також підтверджується листом Торгово-промислової палати України. Крім цього, після ухвалення рішення місцевого суду вона не мала змоги безпосередньо зустрітися з адвокатом для сумісного визначення подальших дій, так як з 15 лютого по 22 лютого 2022 року вона перебувала у відрядженні у місті Одесі. Після цього вона виїхала з міста Києва у місто Нова Одеса Миколаївської області і тривалий час там перебувала. З матеріалами справи вона ознайомилася особисто лише 29 травня 2023 року.

10. Перевіривши доводи касаційної скарги та оскаржуване судове рішення, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для відкриття касаційного провадження в цій справі з огляду на таке.

11. Забезпечення права на апеляційний перегляд справи є однією з основних засад судочинства (пункт 8 статті 129 Конституції України).

12. При цьому забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.

13. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

14. Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) виходить з того, що, реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух (рішення ЄСПЛ від 16 грудня 1992 року у справі «Жоффр де ля Прадель проти Франції»).

15. Зокрема, ЄСПЛ вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення ЄСПЛ від 03 грудня 2003 року у справі «Рябих проти росії»).

16. Питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, пункт 27 рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України», рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України»).

17. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип «res judicata» (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення ЄСПЛ від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України»).

18. Відповідно до частини першої статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

19. Згідно зі статтею 354 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.

20. Частиною другою статті 358 ЦПК України передбачено, що незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у разі, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, свободи, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

21. Апеляційним судом встановлено, що в судовому засіданні суду першої інстанції, яке було призначене на 09 лютого 2022 року, були присутні ОСОБА_1 та її представник Присяжнюк А. Ю .

22. Представник ОСОБА_1 -адвокат Присяжнюк А. Ю. отримав копію рішення місцевого суду 17 лютого 2022 року, що підтверджується складеною ним розпискою.

23. Вказані обставини не заперечуються скаржником у касаційній скарзі.

24. Крім цього, рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 лютого 2022 року було оприлюднене в Єдиному державному реєстрі судових рішень 14 лютого 2022 року.

25. Апеляційну скаргу на рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 лютого 2022 року було подано скаржником 19 червня 2023 року, тобто, після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення.

26. Як на підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 лютого 2022 року ОСОБА_1 посилалася на обставини, пов`язані із введенням в Україні воєнного стану, а також на неможливість безпосередньо зустрітися з адвокатом.

27. Оцінивши в сукупності наведені ОСОБА_1 обставини, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що вони не є поважними причинами пропуску цього строку і не є підставами (виключними випадками), передбаченими пунктами 1, 2 частини другої статті 358 ЦПК України, за наявності яких суд може поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду у разі подання апеляційної скарги після спливу одного року з дня складення його повного тексту, оскільки: 1) ОСОБА_1 та її представник були обізнані про розгляд справи та брали участь в судовому засіданні 09 лютого 2022 року; 2) ОСОБА_1 через свого представника отримала копію рішення місцевого суду 17 лютого 2022 року, а також мала змогу ознайомитися з ним в Єдиному державному реєстрі судових рішень, де воно було оприлюднене 14 лютого 2022 року.

28. Що стосується доводів скаржника про введення в Україні воєнного стану, необхідно зазначити таке.

29. В постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22) зазначено, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

30. Враховуючи те, що останній день перебігу процесуального строку на звернення до суду з касаційною скаргою в цій справі припав на період повномасштабного вторгнення російської федерації на територію України, ця обставина могла унеможливити дотримання такого строку заявником за умови надання нею до суду належних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск строку на звернення до суду, та могла б бути визнаною поважною причиною для поновлення процесуального строку.

31. ОСОБА_1 не навела обґрунтування того, як саме введення воєнного стану обумовило значний (1 рік 3 місяці та 6 днів) пропуск нею строку на звернення до суду з апеляційною скаргою.

32. Перебування скаржника у відрядженні в місті Одесі протягом семи днів та її посилання на неможливість безпосередньої зустрічі з адвокатом не є обґрунтуванням обставин, за наявності яких суд може поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду у разі подання апеляційної скарги після спливу одного року з дня складення його повного тексту.

33. Окремо варто звернути увагу на те, що ОСОБА_1 користувалася професійною правовою допомогою адвоката, який до того ж, був присутній в судовому засіданні місцевого суду 09 лютого 2022 року, знав про результат розгляду справи судом першої інстанції, отримав копію рішення місцевого суду, а також був обізнаний про порядок апеляційного оскарження рішення місцевого суду.

34. Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

35. Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск такого строку з поважних причин.

36. Крім того, саме на скаржника покладено обов`язок доведення наявності в нього об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення. Однак скаржник на навела таких обставин.

37. Встановивши, що звернувшись з апеляційною скаргою рішення Дарницького районного суду міста Києва від 09 лютого 2022 року після спливу більш ніж одного року з дня складення повного тексту вказаного рішення суду, скаржник не долучила до апеляційної скарги доказів на підтвердження обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 358 ЦПК України, суд апеляційної інстанції правильно відмовив у відкритті апеляційного провадження на підставі частини другої статті 358 ЦПК України.

38. Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд діяв у межах наданих йому цивільним процесуальним законодавством України повноважень, з додержанням вищенаведених вимог міжнародного законодавства та згідно з прецедентною практикою ЄСПЛ.

39. Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

40. Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (пункт 45 рішення Європейського суду з прав людини від 23 жовтня 1996 року у справі «Levages Prestations Services v. France» (Леваж Престасьон Сервіс проти Франції), пункти 37, 38 рішення Європейського суду з прав людини від 19 грудня 1997 року у справі «Brualla Gomez de la Torre v. Spain» (Бруалья Ґомес де ла Торре проти Іспанії))

41. Таким чином, враховуючи, що доводи касаційної скарги є необґрунтованими, правильне застосування норм права судом апеляційної інстанції є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, колегія суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.

Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Сазонової Олени Анатоліївни, Акціонерного товариства «Альфа-Банк», що є правонаступником Приватного акціонерного товариства «Укрсоцбанк», третя особа - Служба у справах дітей Дарницької районної в місті Києві державної адміністрації, про визнання протиправним та скасування рішення нотаріуса про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 серпня 2023 року.

2. Копію ухвали та додані до касаційної скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді В. В. Пророк

І. В. Литвиненко

Є. В. Петров