КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/2400/22
Провадження № 2-п/552/74/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.10.2023 року Київський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Кузіної Ж.В.

секретаря судового засідання Лихошвай А.В.

за участю відповідача ОСОБА_1 , представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з заявою про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 17 листопада 2022 року по цивільній справі за позовом Приватного акціонерного товариство «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної посилаючись на те, що вона не була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, судові повістки не отримувала. Позовні вимоги не визнає, оскільки не згодна з сумою страхового відшкодування. При експлуатації автомобіля,який був пошкоджений під час ДТП, були виявлені приховані дефекти та розраховано доплату страхового відшкодування. Вважає, що порушення в роботі транспортного засобу сталися внаслідок інших причин, а не ДТП,яке мало місце 18.11.2019 року. Заочне рішення не отримувала, а тому просила поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення

У судове засідання представник позивача не з`явився, надав заперечення на заяву , в якому не визнав обставини на які посилається відповідач. У процесі подальшої експлуатації автомобіля Фольксваген Поло днз НОМЕР_1 були виявлені приховані дефекти були розраховані доплати до страхового відшкодування. Позивачем сплачено 140 277,07 грн. стразового відшкодування, що не перевищує вартість відновлювального ремонту даного автомобіля. Просив залишити рішення суду без змін.

Відповідач ОСОБА_1 та представник відповідача ОСОБА_2 заяву підтримали з підстав, що в ній викладені та просили задовольнити.

Суд, заслухавши пояснення відповідача та її представника сторін, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом установлено, що рішенням Київського районного суду м. Полтави від 17 листопада 2022 року по цивільній справі за позовом ПАТ «Страхова Компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригодипозовні вимоги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Страхова Компанія «АРКС» 47 969,35 грн в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.

Враховуючи наведені відповідачем обставини на обгрунтування пропущеного строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, такий строк підлягає поновленню.

Статтею 288 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з`явився в судове засідання та (або) не повідомив про причини неявки, а також не подав відзив на позовну заяву з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Використання законодавцем в конструкції коментованої статті 288 ЦПК України сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Відповідач ОСОБА_1 в поданій до суду заяві вказує на ту обставину, що не була належним чином повідомлена про розгляд справи.

Проте з такими доводами суд не може погодитись виходячи з наступного.

Як встановлено в судовому засіданні, відповідач ОСОБА_1 зареєстрована та проживає за адресою АДРЕСА_1 . Даний факт підтверджується як матеріалами справи , так і не заперечується самим відповідачем.

Законом України "Про поштовий зв`язок" визначено правові, соціально-економічні та організаційні основи діяльності у сфері надання послуг поштового зв`язку, а також регулює відносини органів державної влади та органів місцевого самоврядування, операторів поштового зв`язку і користувачів їх послуг.

Згідно зі ст. 15 Закону України "Про поштовий зв`язок" Національний оператор, яким є АТ "Укрпошта" (розпорядження Кабінету Міністрів України від 10.01.2002 № 10-р "Про національного оператора поштового зв`язку"), забезпечує надання на всій території України універсальних послуг поштового зв`язку за переліком.

Порядок надання послуг поштового зв`язку та порядок оформлень поштових відправлень, зокрема, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення встановлено "Правилами надання послуг поштового зв`язку", затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270 .

Відповідно до п. 9 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку" від 05.03.2009 № 270 (далі - Правила), Національний оператор поштового зв`язку забезпечує надання універсальних послуг поштового зв`язку на всій території України.

Згідно з п. 99-1 Правил рекомендовані листи з позначкою Судова повістка, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою вручаються особисто адресату, а у разі його відсутності - будь-кому з повнолітніх членів його сім`ї, який проживає разом з ним. У разі відсутності адресата (будь-кого із повнолітніх членів його сім`ї) за вказаною на рекомендованому листі адресою працівник поштового зв`язку інформує адресата за наявним номером телефону та/або вкладає до абонентської поштової скриньки повідомлення про надходження рекомендованого листа з позначкою Судова повістка. Якщо протягом трьох робочих днів після інформування адресат не з`явився за одержанням рекомендованого листа з позначкою Судова повістка, працівник поштового зв`язку робить позначку адресат відсутній за вказаною адресою, яка засвідчується підписом з проставленням відбитку календарного штемпеля і не пізніше ніж протягом наступного робочого дня повертає його до суду.

Пунктом 101 Правил визначено, що у разі коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

Відповідно до п. 116 вказаних Правил у разі невручення рекомендованого листа з позначкою Судова повістка або Адміністративна послуга рекомендований лист разом з бланком повідомлення про вручення повертається за зворотною адресою у порядку, визначеному у пунктах 99, 99-1, 99-2, 99-3, 106 та 114 цих Правил, із зазначенням причини невручення.

Відповідач ОСОБА_1 викликалася в судові засідання шляхом направлення рекомендованими листами судових повісток по місцю реєстрації.

Поштова кореспонденція на ім`я відповідача повернулась до суду з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою».

Таким чином, при поверненні рекомендованого листа з позначкою Судова повістка з відміткою, що «адресат відсутній за вказаною адресою», то відповідно до положень пунктів 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, і особа вважається повідомленою.

Зазначене узгоджується із правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах: від 09 серпня 2019 року у справі № 906/142/18, провадження № 12-109гс19; від 12 грудня 2018 року у справі № 752/11896/17, провадження № 14-507цс18.

Такий же висновок викладений і у Постанові Верховного суду від 10 травня 2023 року, справа № 755/17944/18, провадження № 61-185св23.

Отже, судом вжито всіх можливих заходів з метою належного повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце судового розгляду справи, а тому посилання останньої щодо визнання причини її неявки в судове засідання поважною є безпідставними.

Пунктом 4 ч.2 ст. 285 ЦПК України визначено, що у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Проте всупереч зазначеній нормі заява не містить посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача, які мають значення для справи та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Заявник в заяві про перегляд заочного рішення відповідно до вимог ч. 1 ст. 288 ЦПК України та в ході судового засідання не надав жодного доказу, в розумінні ст 76 ЦПК України, який би мав істотне значення для правильного вирішення справи, не був врахований судом під час ухвалення рішення.

Посилання відповідача щодо відсутності підстав для донарахування страхового відшкодування є недоведеними відповідними належними доказами , всупереч ч.1 ст. 288 ЦПК України.

Також суд враховує, що відповідачем не доведено факт щодо неможливості наявності прихованих дефектів внаслідок пошкодження автомобіля під час ДТП та які були візуально відсутні при поверхневому зовнішньому огляді транспортного засобу.

Не згода з рішенням суду не є підставою для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Желтяков проти України» від 09 червня 2001 року, зазначено, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII).

Виходячи з вищенаведеної практики ЄСПЛ, скасування рішення суду, що набрало законної сили, за відсутності факту істотності таких обставин, з мотивів неправильного застосування судом норм матеріального та/або процесуального права буде порушенням принципу юридичної визначеності, тобто п.1 ст.6 Конвенції, а також ст.1 Першого протоколу до неї, оскільки у позивача після задоволення його вимог були законні сподівання на те, що його інтереси є остаточно захищеними.

Частиною 3 ст. 287 ЦПК України визначено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою:

1) залишити заяву без задоволення;

2) скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

За наведених вище обставин, суд вважає, що заява про перегляд заочного рішення є не обґрунтованою та такою, що не підлягає до задоволення, оскільки відповідачем не доведено поважність неприбуття в судове засідання, не надано будь-яких доказів, які мають істотне значення для справи та не були досліджені судом при винесенні рішення, а тому в задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 287- 288 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Полтави від 17 листопада 2022 року по цивільній справі за позовом ПАТ «Страхова компанія «АРКС» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди заподіяної внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 30-ти денний строк з дня проголошення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду.

Повний текст ухвали виготовлений 13 жовтня 2023 року.

Головуючий Ж.В.Кузіна